<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Праславянски език</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Праславянски_език"/>
<meta name="wx_page_id" content="4241"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Праславянски език" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Праславянски език</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Праславянският език</b> не е засвидетелстван писмено. Той е хипотетичен език. За целите на научните изследвания той е реконструиран чрез <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE-%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4_%28%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" title="Сравнително-исторически метод (лингвистика)" wx:linktype="known" wx:pagename="Сравнително-исторически_метод_(лингвистика)" wx:page_id="29227" id="wx4">сравнително-исторически метод</a>, на базата на най-старите <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Старобългарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Старобългарски_език" wx:page_id="3634" id="wx5">старобългарски</a> паметници, чийто материал се сравнява с най-близките <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE_%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Индоевропейско езиково семейство" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейско_езиково_семейство" wx:page_id="22448" id="wx6">индоевропейски езици</a> – <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Балтийски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Балтийски_езици" wx:page_id="192372" id="wx7">балтийски</a> и <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Германски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Германски_езици" wx:page_id="22427" id="wx8">германски</a>. Праславянският език произлиза от хипотетичния <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Индоевропейски праезик" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейски_праезик" wx:page_id="9532" id="wx9">индоевропейски праезик</a>, от който водят началото си и останалите индоевропейски езици.</p>

<p id="wx10">Съвременните <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Славянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Славянски_езици" wx:page_id="23393" id="wx11">славянски езици</a> произлизат от праславянския език. Като цяло, те принадлежат към най-архаичните части на индоевропейското езиково семейство, както във фонетичен, така и в граматичен план: съхранили са особено стари черти на флективна структура – <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Склонение" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Склонение" id="wx12">склонение</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Спрежение" wx:linktype="known" wx:pagename="Спрежение" wx:page_id="117917" id="wx13">спрежение</a>, род, число, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" title="Падеж (граматика)" wx:linktype="known" wx:pagename="Падеж_(граматика)" wx:page_id="58751" id="wx14">падеж</a>, <a href="/wbg/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B2%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B5" title="Глаголно време" wx:linktype="known" wx:pagename="Глаголно_време" wx:page_id="149342" id="wx15">темпорална система</a>, структурата на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Местоимение" wx:linktype="known" wx:pagename="Местоимение" wx:page_id="4296" id="wx16">местоименията</a> и <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B8%D0%BC%D0%B5" class="new" title="Числително име" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Числително_име" id="wx17">числителните имена</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.A2.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.A2.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
<wx:section level="2" title="Територия на разпространение" id="wxsec2"><h2 id="wx18">Територия на разпространение</h2>

<p id="wx19">Праславянският език е говорен в <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Праславянска родина" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Праславянска_родина" id="wx20">прародината на славяните</a>, намираща се според <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%88%D0%B0" title="Полша" wx:linktype="known" wx:pagename="Полша" wx:page_id="9547" id="wx21">полския</a> <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Славянска филология" wx:linktype="known" wx:pagename="Славянска_филология" wx:page_id="18064" id="wx22">славист</a> <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D1%83%D1%88_%D0%9B%D0%B5%D1%80-%D0%A1%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Тадеуш Лер-Сплавински" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тадеуш_Лер-Сплавински" id="wx23">Тадеуш Лер-Сплавински</a> в земите между <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B0" title="Одра" wx:linktype="known" wx:pagename="Одра" wx:page_id="10394" id="wx24">Одра</a> и <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0" title="Висла" wx:linktype="known" wx:pagename="Висла" wx:page_id="154397" id="wx25">Висла</a>, според <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B8%D1%8F" title="Русия" wx:linktype="known" wx:pagename="Русия" wx:page_id="10522" id="wx26">руския</a> славист <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D1%82_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Федот Петрович Филин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Федот_Петрович_Филин" id="wx27">Федот Петрович Филин</a> (<a href="/wbg/1908" title="1908" wx:linktype="known" wx:pagename="1908" wx:page_id="2730" id="wx28">1908</a>–<a href="/wbg/1982" title="1982" wx:linktype="known" wx:pagename="1982" wx:page_id="2804" id="wx29">1982</a>) – в териториите между среден <a href="/wbg/%D0%94%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%8A%D1%80" title="Днепър" wx:linktype="known" wx:pagename="Днепър" wx:page_id="10458" id="wx30">Днепър</a> и западен <a href="/wbg/%D0%91%D1%83%D0%B3" title="Буг" wx:linktype="known" wx:pagename="Буг" wx:page_id="47003" id="wx31">Буг</a>, на юг от <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%8F%D1%82" title="Припят" wx:linktype="known" wx:pagename="Припят" wx:page_id="47183" id="wx32">Припят</a> и на север от <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Черно море" wx:linktype="known" wx:pagename="Черно_море" wx:page_id="22406" id="wx33">крайчерноморските</a> <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF" title="Степ" wx:linktype="known" wx:pagename="Степ" wx:page_id="64175" id="wx34">степи</a>, а според проф. <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9B%D0%B5%D0%BA%D0%BE%D0%B2" title="Иван Леков" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Леков" wx:page_id="27087" id="wx35">Иван Леков</a> – на широка територия от Днепър до Висла, с <i id="wx36">динамични граници</i>, слаба <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Диалект" wx:linktype="known" wx:pagename="Диалект" wx:page_id="48034" id="wx37">диалектна</a> диференциация и двупосочни <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Миграция" wx:linktype="known" wx:pagename="Миграция" wx:page_id="76711" id="wx38">миграции</a>. В съвременнта наука е общоприето становището, че оформянето на славяните като отделен етнос е маркирано от появата на т.нар. <a href="/wbg/%D0%9B%D1%83%D0%B6%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0" title="Лужишка култура" wx:linktype="known" wx:pagename="Лужишка_култура" wx:page_id="84933" id="wx39">Лужишка култура</a> в началото на 13 век пр.н.е. на територията между Висла и Одра в днешна <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%88%D0%B0" title="Полша" wx:linktype="known" wx:pagename="Полша" wx:page_id="9547" id="wx40">Полша</a>.</p>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B3.D0.BB.D0.B5.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B3.D0.BB.D0.B5.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Исторически преглед на развоя на праславянския" id="wxsec3"><h2 id="wx41">Исторически преглед на развоя на праславянския</h2>

<p id="wx42">Поради липсата на писмени паметници, етапите в развитието на праславянския език могат да се очертаят само хипотетично, чрез сравнително-историческия метод, като се има предвид, че някои заключения могат да имат различни тълкувания. Съвременното състояние на славянските езици показва, че проф. Леков е прав, като говори за динамични граници на езиковата територия на праславяните. Същата теза може да се приложи и към диалектите на праславянския език, от които по-късно се оформят отделните славянски езикови групи и езици.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.BE.D0.B4" name=".D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.BE.D0.B4"/>
<wx:section level="3" title="Ранен период" id="wxsec5"><h3 id="wx43">Ранен период</h3>

<p id="wx44">Началото на праславянския език може да се отнесе към 3-то хилядолетие преди новата ера, когато индоевропейският праезик се разпада на отделни диалекти. В периода от началото на 2-то до средата на първото хилядолетие преди новата ера праславянският език е в контакт с <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D1%82%D0%B8" class="new" title="Балти" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Балти" id="wx45">балтийския</a>. Това е периодът на т.нар. <i id="wx46">балто-славянска езикова общност</i> или <i id="wx47">близост</i>, през който се развиват общи черти в балтийски и праславянски. Праславянският език се разпада около втората половина на първото хилядолетие от новата ера. Това е периодът на <i id="wx48">отваряне на сричката</i>, т.е. когато всички срички в праславянски започват да се подчиняват на <i id="wx49">закона за възходящата звучност</i>. През този период настъпват редица промени в праславянския език, някои от които засягат цялата славянска територия, други – само част от нея, а интензивността им не е еднаква. Едни промени обуславят други, изравняват се или се пресичат географски и по този начин се оформя диалектната диференциация в праславянски, довела по-късно до появата на трите езикови групи.</p>

<a id="_.D0.92.D0.BB.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BE.D1.82_.D0.BD.D0.B5.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.92.D0.BB.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BE.D1.82_.D0.BD.D0.B5.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
<wx:section level="4" title="Влияния от неславянски езици" id="wxsec7"><h4 id="wx50">Влияния от неславянски езици</h4>

<p id="wx51">В развоя си праславянският език се сблъсква с влияния и на различни неславянски езици, повечето от които днес са непознати. Поради това характерът на праславянския език е смесен: забелязват се редица думи от неизвестен език от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%83%D0%BC-%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B0" class="new" title="Кентум-група" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кентум-група" id="wx52">кентум-групата</a> на индоевропейските езици: <i id="wx53">gąsъ</i> (гъска) вместо *<i id="wx54">žąsъ</i>, <i id="wx55">korva</i> (крава) вместо *<i id="wx56">sorva</i>.</p>

<a id="_.D0.A4.D0.BE.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B8_.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B8_.D0.B4.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.B8" name=".D0.A4.D0.BE.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B8_.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B8_.D0.B4.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Фонетични промени и ранни диалекти" id="wxsec8"><h4 id="wx57">Фонетични промени и ранни диалекти</h4>

<p id="wx58">Предполага се, че още в праславянската родина праславянският език се разпада на 2 диалекта, наричани по различен начин от различни учени: <i id="wx59">западен</i> или <i id="wx60">северозападен</i> и <i id="wx61">източен</i> или <i id="wx62">югоизточен</i>. Към източния принадлежи и по-късно отцепилият се южнославянски клон. Това разделение се появява в резултат на <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" id="wx63">палатализациите</a> на задноезичните <i id="wx64">k</i>, <i id="wx65">g</i>, <i id="wx66">ch</i> пред предни гласни. <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8#.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_k.2C_g.2C_ch" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" wx:fragment="Първа_палатализация_на_k,_g,_ch" id="wx67">Първата палатализация</a> дава еднакви резултати на цялата праславянска територия: <i id="wx68">č</i>, <i id="wx69">dž</i>, <i id="wx70">š</i>, докато <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8#.D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_k.2C_g.2C_ch" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" wx:fragment="Втора_палатализация_на_k,_g,_ch" id="wx71">втората</a> дава еднакви резултати само при <i id="wx72">k</i>, <i id="wx73">g</i> : <i id="wx74">c</i>, <i id="wx75">dz</i>; в западния диалект резултатите от първа и втора палатализация за <i id="wx76">ch</i> се изравняват – <i id="wx77">š</i>, а в източния диалект обсегът на втора палатализация е по-голям: групите <i id="wx78">gv</i>, <i id="wx79">kv</i>, <i id="wx80">chv</i> : <i id="wx81">dzv</i>, <i id="wx82">cv</i>, <i id="wx83">sv</i> (<i id="wx84">gvězda</i> &gt; <i id="wx85">dzvězda</i>, <i id="wx86">květъ</i> &gt; <i id="wx87">cvětъ</i>). Западният и източният диалект се различават и по запазването или промяната на групите <i id="wx88">tl</i> и <i id="wx89">dl</i>: в западнославянския се запазват непроменени, а в източния <i id="wx90">t</i> и <i id="wx91">d</i> отпадат и остава само <i id="wx92">l</i>: <i id="wx93">četlъ</i> &gt;<i id="wx94">čelъ</i>, <i id="wx95">vedlъ</i> &gt; <i id="wx96">velъ</i>.</p>

<p id="wx97">Промяната на групите *<i id="wx98">ktĭ</i> / *<i id="wx99">tj</i> и *<i id="wx100">dj</i> в двата диалекта също дава различни резултати. Първоначално в източния диалект се получават <i id="wx101">č</i> и <i id="wx102">dž</i>, а в западните – <i id="wx103">c</i> и <i id="wx104">dz</i>. По-късно, в източния диалект, тези групи се промените допълнително, като в старобългарски вече на техните места имаме <i id="wx105">št</i> &lt;<i id="wx106">tš</i> &lt; <i id="wx107">č</i> и <i id="wx108">žd</i> &lt; <i id="wx109">dž</i>, получени чрез <i id="wx110">консонантна метатеза</i>: <i id="wx111">преграден</i> + <i id="wx112">проходен</i> &gt; <i id="wx113">проходен</i> + <i id="wx114">преграден</i>. Състоянието в новощокавските <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D1%8A%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Сръбски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Сръбски_език" wx:page_id="3972" id="wx115">сръбски</a> диалекти, обаче, показва, че те или са били извън обсега на действие на тези промени, или са засегнати от тях слабо: *<i id="wx116">ktĭ</i> / *<i id="wx117">tj</i> &gt; <i id="wx118">ć</i> (<i id="wx119">noć</i>, <i id="wx120">kuća</i>) и *<i id="wx121">dj</i> &gt; <i id="wx122">đ</i> (<i id="wx123">međa</i>).</p>

<a id="_.D0.9A.D1.8A.D1.81.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.BE.D0.B4" name=".D0.9A.D1.8A.D1.81.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.BE.D0.B4"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Късен период" id="wxsec6"><h3 id="wx124">Късен период</h3>

<a id="_.D0.9B.D0.B8.D0.BA.D0.B2.D0.B8.D0.B4.D0.BD.D0.B0_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.B7.D0.B0_.D0.B8_.D0.B4.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.BD.D0.BE_.D0.B4.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.9B.D0.B8.D0.BA.D0.B2.D0.B8.D0.B4.D0.BD.D0.B0_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.B7.D0.B0_.D0.B8_.D0.B4.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.BD.D0.BE_.D0.B4.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
<wx:section level="4" title="Ликвидна метатеза и диалектно деление" id="wxsec9"><h4 id="wx125">Ликвидна метатеза и диалектно деление</h4>

<p id="wx126">Двете палатализации и запазването или промяната на групите <i id="wx127">tl</i> и <i id="wx128">dl</i> характеризират началното обособяване на праславянските диалекти. Промяната на групите *<i id="wx129">tort</i>, *<i id="wx130">tolt</i> и *<i id="wx131">tert</i>, *<i id="wx132">telt</i> бележи нов етап от развитието на праславянския. Според резултатите от тази промяна може да се предполага, че е възникнало ново деление на праславянските диалекти на <i id="wx133">югозападен</i> и <i id="wx134">източен</i>. В югозападния диалект настъпва <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B7%D1%85%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D1%89%D0%B0_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%81%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0#.D0.9B.D0.B8.D0.BA.D0.B2.D0.B8.D0.B4.D0.BD.D0.B0_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.B7.D0.B0" title="Възходяща звучност на праславянската сричка" wx:linktype="known" wx:pagename="Възходяща_звучност_на_праславянската_сричка" wx:page_id="30342" wx:fragment="Ликвидна_метатеза" id="wx135">метатеза</a> (макар и с различни резултати) на ликвидните съгласни <i id="wx136">r</i> и <i id="wx137">l</i> и гласните, докато в източния се получава т.нар. <i id="wx138">пълногласие</i>:</p>

<ul id="wx139">
<li id="wx140">
<p id="wx141">югозападен: <i id="wx142">trot</i>, <i id="wx143">tlot</i>, <i id="wx144">tret</i>, <i id="wx145">tlet</i> (на север) и <i id="wx146">trat</i>, <i id="wx147">tlat</i>, <i id="wx148">trět</i>, <i id="wx149">tlět</i> (на юг):<br id="wx150"/>
<a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Полски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Полски_език" wx:page_id="26338" id="wx151">полски</a>: <i id="wx152">gród</i>, <i id="wx153">młody</i>, <i id="wx154">dzewo</i>, <i id="wx155">mleko</i><br id="wx156"/>
старобългарски: <i id="wx157">gradъ</i>, <i id="wx158">mladъ</i>, <i id="wx159">drěvo</i>, <i id="wx160">mlěko</i><br id="wx161"/>
<a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Чешки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Чешки_език" wx:page_id="23395" id="wx162">чешки</a>: <i id="wx163">hrad</i>, mlady<i id="wx164">,</i> dřevo<i id="wx165">,</i> mléko</p>
</li>

<li id="wx166">
<p id="wx167">източен: <i id="wx168">torot</i>, <i id="wx169">tolot</i>:<br id="wx170"/>
<a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Руски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Руски_език" wx:page_id="28021" id="wx171">руски</a>: <i id="wx172">город</i>, <i id="wx173">молодой</i>, <i id="wx174">дерево</i>, <i id="wx175">молоко</i><br id="wx176"/>
Тази промяна в източния диалект е непоследователна: в съвременните северни руски диалекти се срещат примери с метатеза на ликвидните: <i id="wx177">праська</i> (прасе), <i id="wx178">заграда</i> (заден двор), <i id="wx179">слажоный</i> (сладък).</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA" name=".D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Разпадане на праславянския език" id="wxsec10"><h4 id="wx180">Разпадане на праславянския език</h4>

<p id="wx181">През по-нататъшния развой на праславянския език настъпва отделяне на <i id="wx182">южни диалекти</i> и сближаване на предците на днешните <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D0%B8" title="Източни славяни" wx:linktype="known" wx:pagename="Източни_славяни" wx:page_id="107113" id="wx183">източни</a> и <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Западни славяни" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западни_славяни" id="wx184">западни славяни</a>, като се оформят две нови групи диалекти – <i id="wx185">северна</i> и <i id="wx186">южна</i>, които не са напълно хомогенни. Периодът на тези промени може да се счита за период на окончателно разпадане на праславянския език.</p>

<p id="wx187">Характерни черти, които отделят южните праславянски диалекти от северните са:</p>

<ul id="wx188">
<li id="wx189">
<p id="wx190">В началото на думата групите *<i id="wx191">ort</i> и *<i id="wx192">olt</i> под действие на закона за отваряне на сричката винаги се променят в <i id="wx193">rat</i> и <i id="wx194">lat</i> в южните диалекти, а в северните, в зависимост от интонацията, се променят в <i id="wx195">rat</i>, <i id="wx196">lat</i> или в <i id="wx197">rot</i>, <i id="wx198">lot</i>:<br id="wx199"/>
старобългарски: <i id="wx200">ramę</i>, <i id="wx201">ravьnъ</i>, <i id="wx202">lakomъ</i>, <i id="wx203">ladii</i><br id="wx204"/>
<a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Български език" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_език" wx:page_id="15637" id="wx205">български</a>: <i id="wx206">рамо</i>, <i id="wx207">равен</i>, <i id="wx208">лаком</i>, <i id="wx209">ладия</i><br id="wx210"/>
чешки: <i id="wx211">rameno</i>, <i id="wx212">rovný</i>, <i id="wx213">lakomý</i>, <i id="wx214">loď</i><br id="wx215"/>
Тази промяна в южните диалекти е непоследователна, т.е. метатезата не се извършва, напр. <i id="wx216">алчен</i> в сравнение с <i id="wx217">лаком</i>.</p>
</li>
</ul>

<ul id="wx218">
<li id="wx219">
<p id="wx220">Окончанието за родителен падеж единствено число и именителен и винителен падеж множествено число за съществителните от <i id="wx221">jo</i>- и <i id="wx222">ja</i>- основи, в северните праславянски диалекти е <i id="wx223">ě</i>, а в южните – <i id="wx224">ę</i>:<br id="wx225"/>
старобългарски: <i id="wx226">zeml’ę</i>, <i id="wx227">kon’ę</i><br id="wx228"/>
староруски: <i id="wx229">zemlě</i>, <i id="wx230">koně</i></p>
</li>
</ul>

<ul id="wx231">
<li id="wx232">
<p id="wx233">Окончанието на сегашното деятелно причастие в северните праславянски диалекти е <i id="wx234">a</i>, а в южните – <i id="wx235">y</i> (=ы):<br id="wx236"/>
старобългарски: <i id="wx237">nesy</i>, <i id="wx238">vedy</i><br id="wx239"/>
севернославянски: <i id="wx240">nesa</i>, <i id="wx241">говоря</i>, <i id="wx242">rzeka</i></p>
</li>
</ul>

<ul id="wx243">
<li id="wx244">
<p id="wx245">Окончанието за творителен падеж единствено число за съществителните от <i id="wx246">o</i>- основи в северните праславянски диалекти е -<i id="wx247">ъmъ</i>, а в южните – -<i id="wx248">omъ</i>:<br id="wx249"/>
старобългарски: <i id="wx250">bogomъ</i><br id="wx251"/>
полски: <i id="wx252">bogiem</i></p>
</li>
</ul>

<ul id="wx253">
<li id="wx254">
<p id="wx255">Наличие на финален съюз <i id="wx256">da</i> в южните славянски диалекти, непознат в северните:<br id="wx257"/>
чешки, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Словашки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Словашки_език" wx:page_id="28028" id="wx258">словашки</a>: <i id="wx259">že</i><br id="wx260"/>
полски: <i id="wx261">iż, że</i><br id="wx262"/>
руски: <i id="wx263">что</i>.</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Използвана литература" id="wxsec4"><h2 id="wx264">Използвана литература</h2>

<ul id="wx265">
<li id="wx266">
<p id="wx267">Иван Куцаров, <i id="wx268">Сравнителна граматика на славянските езици</i> (лекции в СУ, 1978–1979)</p>
</li>

<li id="wx269"><i id="wx270">Увод в изучаване на южнославянските езици</i>
<p id="wx271">, БАН, С. 1986</p>
</li>
</ul>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Славянски_езици" page_id="94227"/>
<table class="toccolours" style="clear:right; border:1px solid #888; width:auto; margin:1em auto;" cellpadding="2" id="wx272">
<tr id="wx273">
<td colspan="4" bgcolor="#ccccff" align="center" id="wx274"><b id="wx275"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Славянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Славянски_езици" wx:page_id="23393" id="wx276">Славянски езици</a></b> </td>
</tr>

<tr id="wx277">
<td width="15%" valign="top" id="wx278"><b id="wx279"><a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Източнославянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Източнославянски_езици" wx:page_id="20801" id="wx280">Източнославянски</a></b> </td>
<td width="85%" style="font-size:90%" id="wx281"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Староруски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Староруски_език" wx:page_id="57112" id="wx282">Староруски</a>
<p id="wx283">† | <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="new" title="Древноновгородски диалект" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Древноновгородски_диалект" id="wx284">Древноновгородски</a>† | <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Руски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Руски_език" wx:page_id="28021" id="wx285">Руски</a> | <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Рутенски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Рутенски_език" wx:page_id="94579" id="wx286">Старобелоруски</a>† | <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Белоруски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Белоруски_език" wx:page_id="26623" id="wx287">Белоруски</a> | <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Украински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Украински_език" wx:page_id="29476" id="wx288">Украински</a> | <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Русински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Русински_език" wx:page_id="3994" id="wx289">Русински</a> | <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Западнорусински език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западнорусински_език" id="wx290">Западнорусински език</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx291">
<td valign="top" id="wx292"><b id="wx293"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Западнославянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Западнославянски_езици" wx:page_id="23394" id="wx294">Западнославянски</a></b> </td>
<td style="font-size:90%" id="wx295"><a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Чешки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Чешки_език" wx:page_id="23395" id="wx296">Чешки</a>
<p id="wx297">| <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%88%D1%83%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Кашубски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Кашубски_език" wx:page_id="180353" id="wx298">Кашубски</a> | <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BD%D0%B0%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Кнаански език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кнаански_език" id="wx299">Кнаански</a>† | <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D0%BB%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Долнолужишки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Долнолужишки_език" wx:page_id="122472" id="wx300">Долнолужишки</a> | <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Полабски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Полабски_език" wx:page_id="27167" id="wx301">Полабски</a>† | <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Полски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Полски_език" wx:page_id="26338" id="wx302">Полски</a> | <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Поморянски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Поморянски_език" id="wx303">Поморянски</a>† | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Словашки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Словашки_език" wx:page_id="28028" id="wx304">Словашки</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Словински език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Словински_език" id="wx305">Словински</a>† | <a href="/wbg/%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Горнолужишки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Горнолужишки_език" wx:page_id="122473" id="wx306">Горнолужишки</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx307">
<td valign="top" id="wx308"><b id="wx309"><a href="/wbg/%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Южнославянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Южнославянски_езици" wx:page_id="17575" id="wx310">Южнославянски</a></b> </td>
<td style="font-size:90%" id="wx311"><a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Български език" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_език" wx:page_id="15637" id="wx312">Български</a>
<p id="wx313">(<a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8#.D0.95.D0.B7.D0.B8.D0.BA" title="Банатски българи" wx:linktype="known" wx:pagename="Банатски_българи" wx:page_id="95684" wx:fragment="Език" id="wx314">Банатски български</a> | <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Македонски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Македонски_език" wx:page_id="3968" id="wx315">Македонски</a>) | <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Старобългарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Старобългарски_език" wx:page_id="3634" id="wx316">Старобългарски</a>† | <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%BE%D1%85%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Сърбохърватски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Сърбохърватски_език" wx:page_id="17546" id="wx317">Сърбохърватски</a> (<a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%88%D0%BD%D1%8F%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Бошняшки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Бошняшки_език" wx:page_id="187158" id="wx318">Бошняшки</a> | <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Хърватски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Хърватски_език" wx:page_id="3880" id="wx319">Хърватски</a> | <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D1%85%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="new" title="Молишки хърватски диалект" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Молишки_хърватски_диалект" id="wx320">Молишки хърватски</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D1%8A%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Сръбски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Сръбски_език" wx:page_id="3972" id="wx321">Сръбски</a> | <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Черногорски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Черногорски_език" id="wx322">Черногорски</a>) | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Словенски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Словенски_език" wx:page_id="3947" id="wx323">Словенски</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%80%D1%8A%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Славяносръбски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Славяносръбски_език" id="wx324">Славяносръбски език</a>†</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx325">
<td valign="top" id="wx326"><b id="wx327">Други</b> </td>
<td style="font-size:90%" id="wx328"><a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Праславянски език" wx:linktype="self" wx:pagename="Праславянски_език" wx:page_id="4241" id="wx329">Праславянски</a>
<p id="wx330">† | <a href="/wbg/%D0%A6%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Църковнославянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Църковнославянски_език" wx:page_id="9810" id="wx331">Църковнославянски</a> | <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Русенорски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Русенорски_език" id="wx332">Русенорски</a>† | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BE" title="Словио" wx:linktype="known" wx:pagename="Словио" wx:page_id="74450" id="wx333">Словио</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx334">
<td id="wx335"/>
<td id="wx336"><small id="wx337">† Отмрели езици</small> </td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx338">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx339"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Категория:Славянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Славянски_езици" wx:page_id="17699" id="wx340">Славянски езици</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://an.wikipedia.org/wiki/Idioma_protoeslabo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="an:Idioma_protoeslabo" id="wx341">Aragonés</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Praslovan%C5%A1tina" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Praslovanština" id="wx342">Česky</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Urslawisch" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Urslawisch" id="wx343">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Proto-Slavic_language" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Proto-Slavic_language" id="wx344">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Protoeslavo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Protoeslavo" id="wx345">Español</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Praslavenski_jezik" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Praslavenski_jezik" id="wx346">Hrvatski</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Lingua_proto-slava" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Lingua_proto-slava" id="wx347">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%B9%E3%83%A9%E3%83%B4%E7%A5%96%E8%AA%9E" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:スラヴ祖語" id="wx348">日本語</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Slav%C5%B3_prokalb%C4%97" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Slavų_prokalbė" id="wx349">Lietuvių</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%98%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Прасловенски_јазик" id="wx350">Македонски</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Oerslavisch" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Oerslavisch" id="wx351">Nederlands</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/J%C4%99zyk_pras%C5%82owia%C5%84ski" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Język_prasłowiański" id="wx352">Polski</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Limba_slav%C4%83_veche" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Limba_slavă_veche" id="wx353">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Праславянский_язык" id="wx354">Русский</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Praslovan%C4%8Dina" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Praslovančina" id="wx355">Slovenčina</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Praslovan%C5%A1%C4%8Dina" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Praslovanščina" id="wx356">Slovenščina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%98%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Прасловенски_језик" id="wx357">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Samslaviska" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Samslaviska" id="wx358">Svenska</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name=""/></wx:templatearguments>
</html>
