<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Траянови врата</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Траянови_врата"/>
<meta name="wx_page_id" content="74941"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Траянови врата" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Траянови врата</h1>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Trayanovi-vrata-entrance.JPG" title="Входът на крепостта и мемориалната плоча, поставена на 19 август 2006" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Trayanovi-vrata-entrance.JPG" id="wx3"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Trayanovi-vrata-entrance.JPG" alt="Входът на крепостта и мемориалната плоча, поставена на 19 август 2006" width="210" id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Входът на крепостта и мемориалната плоча, поставена на 19 август 2006</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx7"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:PortaTraiana.jpg" title="Руините на „Траяновите врата“ в началото на 18 век" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:PortaTraiana.jpg" id="wx8"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:PortaTraiana.jpg" alt="Руините на „Траяновите врата“ в началото на 18 век" width="210" id="wx9"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx10">
<p id="wx11">Руините на „Траяновите врата“ в началото на 18 век</p>
</div>
</div>

<p id="wx12"><b id="wx13">Траянови врата</b> е исторически проход край <a href="/wbg/%D0%98%D1%85%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD" title="Ихтиман" wx:linktype="known" wx:pagename="Ихтиман" wx:page_id="4165" id="wx14">Ихтиман</a>, а в днешно време и име на тунел на <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%28%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B0%29" title="Тракия (магистрала)" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия_(магистрала)" wx:page_id="83966" id="wx15">автомагистрала „Тракия“</a>.</p>

<a id="_.D0.9A.D1.80.D0.B5.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82_.D0.A2.D1.80.D0.B0.D1.8F.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B8_.D0.B2.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B0" name=".D0.9A.D1.80.D0.B5.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82_.D0.A2.D1.80.D0.B0.D1.8F.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B8_.D0.B2.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B0"/>
<wx:section level="2" title="Крепост Траянови врата" id="wxsec2"><h2 id="wx16">Крепост Траянови врата</h2>

<p id="wx17">Проходът е наречен така по името на римския император <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D1%8F%D0%BD" title="Траян" wx:linktype="known" wx:pagename="Траян" wx:page_id="50714" id="wx18">Траян</a>, с когото се свързва съществувалата там крепост. Тя е проучена през <a href="/wbg/1975" title="1975" wx:linktype="known" wx:pagename="1975" wx:page_id="2797" id="wx19">1975</a> при разкопки, ръководени от <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B6%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Димитрина Джонова" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Димитрина_Джонова" id="wx20">Димитрина Джонова</a>. Датата на първоначалното строителство на крепостта е неизвестна, като първите писмени сведения за нея са от <a href="/wbg/3_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="3 век" wx:linktype="known" wx:pagename="3_век" wx:page_id="22397" id="wx21">3 век</a>.<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx22"/></sup> Крепостта е известна също и като <i id="wx23">Щипон</i>.</p>

<p id="wx24">В античността проходът носи името Суки (на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Латински" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински" wx:page_id="48772" id="wx25">латински</a>: <i id="wx26">Succi</i>), а непосредствено до него е изградено укрепление и пътна станция на име Соней (на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Латински" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински" wx:page_id="48772" id="wx27">латински</a>: <i id="wx28">Soneium</i>). През <a href="/wbg/4_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="4 век" wx:linktype="known" wx:pagename="4_век" wx:page_id="22396" id="wx29">4 век</a> историкът <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B8%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD" title="Амиан Марцелин" wx:linktype="known" wx:pagename="Амиан_Марцелин" wx:page_id="29605" id="wx30">Амиан Марцелин</a> описва прохода по следния начин:</p>

<dl id="wx31">
<dd id="wx32"><i id="wx33">„Хребетите на високите планини <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Стара планина" wx:linktype="known" wx:pagename="Стара_планина" wx:page_id="16081" id="wx34">Хемус</a> и <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D0%B8" title="Родопи" wx:linktype="known" wx:pagename="Родопи" wx:page_id="13812" id="wx35">Родопи</a>, от които първата започва от <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx36">Истър</a>, а втората - от отсамния бряг на <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%B0%D1%80" title="Вардар" wx:linktype="known" wx:pagename="Вардар" wx:page_id="66447" id="wx37">Аксий</a>, се сближават в една теснина, където те завършват със стръмни скали. Това място отделя <a href="/wbg/%D0%98%D0%BB%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BA" title="Илирик" wx:linktype="known" wx:pagename="Илирик" wx:page_id="193869" id="wx38">Илирик</a> от <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx39">Тракия</a>, като оставя от едната страна <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D1%82%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Вътрешна Дакия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вътрешна_Дакия" id="wx40">Вътрешна Дакия</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx41">Сердика</a>, а от другата - <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx42">Тракия</a> с <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Филипопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Филипопол" wx:page_id="98644" id="wx43">Филипопол</a>. А тия градове са големи и известни. И сякаш природата е предусещала, че околните племена трябва да бъдат подчинени на римската власт, та преднамерено тъй е устроила това място, та на първо време да даде между издигащите се един до друг хълмове един тесен и не толкова известен прелез, който по-късно със засилващото се величие и блясък на римската държава бил разширен и за преминаване на колесници. А колкото пъти бил затварян достъпът към него, толкова пъти били отблъсквани оттам велики пълководци и цели народи. Страната, която е откъм Илирик, тук се извишава слабо, като че ли е леснодостъпна, за да се издигне след това наведнъж. А насрещната страна откъм Тракия се спуска стръмно и е труднодостъпна поради провалените пътеки и мъчно става преминаването ѝ, дори и когато никой не се противопоставя насреща. В подножието на тази планинска преграда се простират от двете ѝ страни обширни равнини.“</i><sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx44"/></sup></dd>
</dl>

<p id="wx45">През Средните векове проходът е наричан "Царски проход" (на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8" title="Гръцки" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки" wx:page_id="48771" id="wx46">гръцки</a>: <i id="wx47">Βασιλική κλεισούρα</i>) или "Царски врата" (на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8" title="Гръцки" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки" wx:page_id="48771" id="wx48">гръцки</a>: <i id="wx49">Βασιλική πύλη</i>), а по-късно и "Български проход" (на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8" title="Гръцки" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки" wx:page_id="48771" id="wx50">гръцки</a>: <i id="wx51">Βουλγαρική κλείσις</i>). Проходът влиза в историята през <a href="/wbg/986" title="986" wx:linktype="known" wx:pagename="986" wx:page_id="20995" id="wx52">986</a> г., когато <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx53">византийският</a> император <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%B9_II_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Василий II (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Василий_II_(Византийска_империя)" wx:page_id="31522" id="wx54">Василий II</a> предприема поход срещу България в стремеж да откъсне български територии. На <a href="/wbg/17_%D0%B0%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82" title="17 август" wx:linktype="known" wx:pagename="17_август" wx:page_id="2512" id="wx55">17 август</a> българската войска начело с <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B8%D0%BB" title="Самуил" wx:linktype="known" wx:pagename="Самуил" wx:page_id="18907" id="wx56">цар Самуил</a> пресреща византийците при прохода Траянови врата и напълно ги разбива (<a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0" title="Битка при Траянови врата" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Траянови_врата" wx:page_id="165886" id="wx57">битка при Траянови врата</a>).<sup id="_ref-2" class="reference"><a href="#_note-2" title="" wx:fragment="_note-2" wx:linktype="note" id="wx58"/></sup></p>

<p id="wx59">Името "Траянови врата" е използвано за пръв път от историка <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%91%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B9" class="new" title="Антоний Бонфиний" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Антоний_Бонфиний" id="wx60">Антоний Бонфиний</a> (1427-1502) във връзка с похода на <a href="/wbg/%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_III" title="Владислав III" wx:linktype="known" wx:pagename="Владислав_III" wx:page_id="52024" id="wx61">Владислав Варненчик</a>, който преминава с войските си прохода през <a href="/wbg/1443" title="1443" wx:linktype="known" wx:pagename="1443" wx:page_id="17026" id="wx62">1443</a> г. По време на <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Турско робство" wx:linktype="known" wx:pagename="Турско_робство" wx:page_id="143992" id="wx63">турското робство</a> проходът е наричан и с турското име "Капъджик дервент" (от <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Турски" wx:linktype="known" wx:pagename="Турски" wx:page_id="135649" id="wx64">турски</a>: <i id="wx65">kapı</i>, капия, врата и <i id="wx66">dervent</i>, проход), както и "Маркова капия". Огромната арка на римската порта, висока около 18 метра, била запазена до <a href="/wbg/19_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="19 век" wx:linktype="known" wx:pagename="19_век" wx:page_id="2830" id="wx67">19 век</a>.<sup id="_ref-3" class="reference"><a href="#_note-3" title="" wx:fragment="_note-3" wx:linktype="note" id="wx68"/></sup></p>

<a id="_.D0.A2.D1.83.D0.BD.D0.B5.D0.BB_.E2.80.9E.D0.A2.D1.80.D0.B0.D1.8F.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B8_.D0.B2.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B0.E2.80.9C" name=".D0.A2.D1.83.D0.BD.D0.B5.D0.BB_.E2.80.9E.D0.A2.D1.80.D0.B0.D1.8F.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B8_.D0.B2.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B0.E2.80.9C"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Тунел „Траянови врата“" id="wxsec3"><h2 id="wx69">Тунел „Траянови врата“</h2>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx70"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Trayanovi-vrata-tunnel.JPG" title="Тунелът „Траянови врата“ по пътя към София" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Trayanovi-vrata-tunnel.JPG" id="wx71"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Trayanovi-vrata-tunnel.JPG" alt="Тунелът „Траянови врата“ по пътя към София" width="210" id="wx72"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx73">
<p id="wx74">Тунелът „Траянови врата“ по пътя към София</p>
</div>
</div>

<p id="wx75">През съседния на крепостта хълм е прокопан тунелът „Траянови врата“, част от <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%28%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B0%29" title="Тракия (магистрала)" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия_(магистрала)" wx:page_id="83966" id="wx76">автомагистрала "Тракия"</a>. Тунелът се намира на разстояние около 55 километра от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx77">София</a>, а най-близкият до него град е <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86" title="Костенец" wx:linktype="known" wx:pagename="Костенец" wx:page_id="4167" id="wx78">Костенец</a>.</p>

<p id="wx79">Начинът на осушаване, осветлението и сигнализацията в тунела са съобразени с европейските норми. Осветлението е на три режима - дневен, нощен и авариен.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Източници" id="wxsec4"><h2 id="wx80">Източници</h2>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Commons" page_id="44563"/>
<div class="noprint plainlinks" style="clear: right; border: solid #aaa 1px; margin: 0 0 1em 1em; font-size: 90%; background: #f9f9f9; width: 236px; padding: 4px; text-align: left; float: right;" id="wx81">
<div style="float: left;" id="wx82">
<div class="wx_image" wx:align="none" id="wx83"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Commons-logo.svg" title="Емблема на Общомедия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Commons-logo.svg" id="wx84"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Commons-logo.svg" alt="Емблема на Общомедия" width="50" id="wx85"/></a></div>
</div>

<div style="margin-left: 56px;" id="wx86"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Общомедия" wx:linktype="known" wx:pagename="Общомедия" wx:page_id="44566" id="wx87">Общомедия</a>
<p id="wx88">разполага с</p>

<div style="margin-left: 10px;" class="interProject" id="wx89"><i id="wx90"><b id="wx91"><a href="http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Trayanovi_vrata?uselang=bg" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx92">мултимедийно съдържание за Траянови врата</a></b></i></div>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<ol class="references" id="wx93">
<li id="_note-0"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx94">↑</a> <wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Cite_web" page_id="88222"/><cite style="font-style:normal;" id="wx95">Кирова, Ан. (2006). <a href="http://big.bg/modules/news02/article.php?storyid=14979" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx96"><i id="wx97">„Троянови врата - уникалната крепост“</i></a>. Интернет Медия БИГ.БГ. Посетен на 19 септември 2007</cite><wx:templateend start="wx_t1"/></li>

<li id="_note-1"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx98">↑</a>
<p id="wx99">Амиан Марцелин, XXI, 10, 3-4, прев. Хр. Данов и Б. Геров.</p>
</li>

<li id="_note-2"><a href="#_ref-2" title="" wx:fragment="_ref-2" wx:linktype="noteref" id="wx100">↑</a> <a href="http://www.standartnews.com/archive/2004/08/23/history/index.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx101"><i id="wx102">„При Самуил стигаме до Коринт и Далмация“</i>, проф. Божидар Димитров</a>
<p id="wx103">, в-к Стандарт, 23 август 2004</p>
</li>

<li id="_note-3"><a href="#_ref-3" title="" wx:fragment="_ref-3" wx:linktype="noteref" id="wx104">↑</a>
<p id="wx105">П. Мутафчиев, Старият друм през Траянови врата, Списание на БАН, 55, 1937, 19-146.</p>
</li>
</ol>

<p id="wx106"><wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Портал_Македония" page_id="126931"/>
<br clear="all" id="wx107"/>
</p>

<center id="wx108">
<table style="border: 1px solid #9c6; background-color: #CF9;" id="wx109">
<tr id="wx110">
<td align="center" id="wx111"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Region_of_Macedonia_and_present_states_borders.png" title="Портал" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Region_of_Macedonia_and_present_states_borders.png" wx:page_id="126679" id="wx112"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Region_of_Macedonia_and_present_states_borders.png" alt="Портал" width="50" id="wx113"/></a> </td>
<td align="center" style="font-size: 100%" id="wx114">
<p id="wx115">В портала <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BB:%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Портал:Македония" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Портал:Македония" id="wx116"><b id="wx117">Македония</b></a> можете да намерите още много статии, свързани с историко-географската област</p>
</td>
</tr>
</table>
</center>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A2%D1%80%D0%B0%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx118">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx119"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B5" title="Категория:Средногорие" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Средногорие" wx:page_id="105737" id="wx120">Средногорие</a></span> | <span dir="ltr" id="wx121"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9A%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8_%D0%B2_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Крепости в България" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Крепости_в_България" wx:page_id="31689" id="wx122">Крепости в България</a></span> | <span dir="ltr" id="wx123"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9F%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8_%D0%B2_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Планински проходи в България" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Планински_проходи_в_България" wx:page_id="141815" id="wx124">Планински проходи в България</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Gate_of_Trajan" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Gate_of_Trajan" id="wx125">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Puerta_de_Trajano" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Puerta_de_Trajano" id="wx126">Español</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D1%98%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Трајанова_врата" id="wx127">Македонски</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="accessyear">
<p id="wx128">2007</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx129">Category:Trayanovi vrata</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx130">Category:Trayanovi vrata</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
