<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Сун</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Сун"/>
<meta name="wx_page_id" content="148641"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Сун" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Сун</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Друго_значение" page_id="145653"/>
<dl id="wx2">
<dd id="wx3"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" title="Емблема за пояснителна страница" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Disambig.svg" id="wx4"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" alt="Емблема за пояснителна страница" width="22" id="wx5"/></a> <i id="wx6">Тази статия е за <b id="wx7">китайската династия</b>.  За китайския политик вижте <a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%BD_%D0%AF%D1%82%D1%81%D0%B5%D0%BD" title="Сун Ятсен" wx:linktype="known" wx:pagename="Сун_Ятсен" wx:page_id="51262" id="wx8">Сун Ятсен</a>.</i></dd>
</dl>

<hr id="wx9"/>
<wx:templateend start="wx_t1"/>
<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:История_на_Китай" page_id="174911"/>
<table style="margin-left:1em; margin-bottom:1em; border: 1px solid #777; color:#000;background: #FFF; font-size:90%; float:right; clear:right; border-collapse:collapse;" id="wx10">
<tr id="wx11">
<th colspan="8" style="padding:0 5px; background:#FFF; border-bottom: 1px solid #777; color:#000;font-size: 100%;" id="wx12">
<div class="wx_image" wx:align="center" id="wx13"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:History_of_China.png" title="История на Китай" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:History_of_China.png" id="wx14"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:History_of_China.png" alt="История на Китай" width="160" id="wx15"/></a></div>

<b id="wx16"><a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="История на Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="История_на_Китай" wx:page_id="91610" id="wx17">История на Китай</a></b> </th>
</tr>

<tr id="wx18">
<td colspan="8" align="center" style="color:#aaa; text-align:center;font-size: 100%; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx19"><b id="wx20"><small id="wx21">ДРЕВЕН ПЕРИОД</small></b> </td>
</tr>

<tr id="wx22">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #c3c4db; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx23"><b id="wx24"><a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%B8_%D0%BF%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8" class="new" title="Тримата суверена и петимата императори" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тримата_суверена_и_петимата_императори" id="wx25">Тримата суверена и петимата императора</a></b> </td>
</tr>

<tr id="wx26">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #c3c4db;padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx27"><b id="wx28"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%8F" class="new" title="Ся" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ся" id="wx29">Ся</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx30">2070–1600 пр.н.е.</font> </td>
</tr>

<tr id="wx31">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #c3c4db;padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx32"><b id="wx33"><a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%BD" title="Шан" wx:linktype="known" wx:pagename="Шан" wx:page_id="93959" id="wx34">Шан</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx35">1600–1046 пр.н.е.</font> </td>
</tr>

<tr id="wx36">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx37"><b id="wx38"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D0%BE%D1%83" class="new" title="Джоу" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джоу" id="wx39">Джоу</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx40">1122–256 пр.н.е.</font> </td>
</tr>

<tr id="wx41">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx42">
<p id="wx43">  <b id="wx44"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B6%D0%BE%D1%83" title="Западна Джоу" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Джоу" wx:page_id="149356" id="wx45">Западна Джоу</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx46">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx47">
<p id="wx48">  <b id="wx49"><a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B6%D0%BE%D1%83" class="new" title="Източна Джоу" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Източна_Джоу" id="wx50">Източна Джоу</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx51">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx52">
<p id="wx53">    <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BE%D0%B4_%E2%80%9E%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B8_%D0%B8_%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%B8%E2%80%9D" class="new" title="Период „Пролети и есени”" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Период_„Пролети_и_есени”" id="wx54">Период „Пролети и есени”</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx55">
<td colspan="8" style="font-size: 90%;border-bottom: 2px solid #aaa; padding: 0 5px 0 5px; background: #e7e8ff" id="wx56">
<p id="wx57">    <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BE%D0%B4_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%89%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B8" class="new" title="Период на воюващите държави" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Период_на_воюващите_държави" id="wx58">Период на воюващите държави</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx59">
<td colspan="8" align="center" style="color:#aaa;font-size: 100%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx60"><b id="wx61"><small id="wx62">ИМПЕРСКИ ПЕРИОД</small></b> </td>
</tr>

<tr id="wx63">
<td colspan="8" style="font-size: 90%;border-bottom: 1px solid #dbd9c5; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx64"><b id="wx65"><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D0%BD_%283_%D0%B2%D0%B5%D0%BA_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5.%29" title="Цин (3 век пр.н.е.)" wx:linktype="known" wx:pagename="Цин_(3_век_пр.н.е.)" wx:page_id="46522" id="wx66">Цин</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx67">221–206 пр.н.е.</font> </td>
</tr>

<tr id="wx68">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx69"><b id="wx70"><a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD" title="Хан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хан" wx:page_id="68753" id="wx71">Хан</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx72">206 пр.н.е.–220</font> </td>
</tr>

<tr id="wx73">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx74">
<p id="wx75">  <b id="wx76"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Западна Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западна_Хан" id="wx77">Западна Хан</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx78">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx79">
<p id="wx80">  <b id="wx81"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD_%28%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%29" class="new" title="Син (династия)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Син_(династия)" id="wx82">Син</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx83">
<td colspan="8" style="font-size: 90%;border-bottom: 1px solid #dbd9c5; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx84">
<p id="wx85">  <b id="wx86"><a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Източна Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Източна_Хан" id="wx87">Източна Хан</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx88">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx89"><b id="wx90"><a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Трите царства" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Трите_царства" id="wx91">Трите царства</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx92">220–280</font> </td>
</tr>

<tr id="wx93">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx94">
<p id="wx95">  <b id="wx96"><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B0%D0%BE_%D0%A3%D0%B5%D0%B9" class="new" title="Цао Уей" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Цао_Уей" id="wx97">Уей</a>, <a href="/wbg/%D0%A8%D1%83_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Шу Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шу_Хан" id="wx98">Шу</a>, <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A3" class="new" title="Източна У" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Източна_У" id="wx99">У</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx100">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx101"><b id="wx102"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD_%28265%E2%80%93420%29" class="new" title="Дзин (265–420)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин_(265–420)" id="wx103">Дзин</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx104">265–420 CE</font> </td>
</tr>

<tr id="wx105">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx106">
<p id="wx107">  <b id="wx108"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Западна Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западна_Дзин" id="wx109">Западна Дзин</a></b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx110">
<td colspan="1" style="text-align:top;font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;border-right: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx111">
<p id="wx112">  <b id="wx113"><a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Източна Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Източна_Дзин" id="wx114">Източна Дзин</a></b></p>
</td>
<td colspan="3" rowspan="1" style="font-size: 90%; border-top: 1px solid #dbd9c5;border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx115"><b id="wx116"><a href="/wbg/%D0%A8%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%B5_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Шестнайсетте царства" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шестнайсетте_царства" id="wx117">Шестнайсетте царства</a></b><br id="wx118"/>
<font style="color:#aaa" id="wx119">304–439</font> </td>
</tr>

<tr id="wx120">
<td colspan="8" style="font-size: 90%;border-bottom: 1px solid #dbd9c5; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx121"><b id="wx122"><a href="/wbg/%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%B8_%D0%B8_%D1%81%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B8" class="new" title="Южни и северни династии" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Южни_и_северни_династии" id="wx123">Южни и северни династии</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx124">420–589</font> </td>
</tr>

<tr id="wx125">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx126"><b id="wx127"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%B9" title="Суй" wx:linktype="known" wx:pagename="Суй" wx:page_id="149165" id="wx128">Суй</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx129">581–619</font> </td>
</tr>

<tr id="wx130">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx131"><b id="wx132"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BD" title="Тан" wx:linktype="known" wx:pagename="Тан" wx:page_id="57858" id="wx133">Тан</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx134">618–907</font> </td>
</tr>

<tr id="wx135">
<td colspan="1" style="font-size: 90%;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx136"><b id="wx137"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%B5_%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B8_%D0%B8_%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%B5_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" title="Петте династии и десетте царства" wx:linktype="known" wx:pagename="Петте_династии_и_десетте_царства" wx:page_id="148744" id="wx138">Петте династии и<br id="wx139"/>
 десетте царства</a></b><br id="wx140"/>
<font style="color:#aaa" id="wx141">907–960</font> </td>
<td colspan="3" style="font-size: 90%;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx142"><b id="wx143"><a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx144">Ляо</a></b><br id="wx145"/>
<font style="color:#aaa" id="wx146">907–1125</font> </td>
</tr>

<tr id="wx147">
<td colspan="1" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx148"/>
<td colspan="3" style="font-size: 90%;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx149"/>
</tr>

<tr id="wx150">
<td colspan="1" style="font-size: 90%;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx151"><b id="wx152"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%BD" title="Сун" wx:linktype="self" wx:pagename="Сун" wx:page_id="148641" id="wx153">Сун</a></b><br id="wx154"/>
<font style="color:#aaa" id="wx155">960–1279</font> </td>
<td colspan="3" style="font-size: 90%;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx156"/>
</tr>

<tr id="wx157">
<td colspan="1" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx158">
<p id="wx159">  <b id="wx160"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%83%D0%BD" class="new" title="Северна Сун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Северна_Сун" id="wx161">Северна Сун</a></b></p>
</td>
<td colspan="1" style="font-size: 90%;border-bottom: 1px solid #dbd9c5;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx162"/>
<td colspan="1" style="font-size: 90%;border-top: 1px solid #dbd9c5;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx163"><b id="wx164"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" title="Западна Ся" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Ся" wx:page_id="103251" id="wx165">Западна Ся</a></b> </td>
</tr>

<tr id="wx166">
<td colspan="1" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx167">
<p id="wx168">  <b id="wx169"><a href="/wbg/%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%83%D0%BD" class="new" title="Южна Сун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Южна_Сун" id="wx170">Южна Сун</a></b></p>
</td>
<td colspan="1" style="font-size: 90%;border-bottom: 1px solid #dbd9c5;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx171"><b id="wx172"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD%2C_1115%E2%80%931234" class="new" title="Дзин, 1115–1234" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин,_1115–1234" id="wx173">Дзин</a></b> </td>
<td colspan="1" style="font-size: 90%;border-bottom: 1px solid #dbd9c5;border-left: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx174"/>
</tr>

<tr id="wx175">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx176"><b id="wx177"><a href="/wbg/%D0%AE%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Юен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Юен" id="wx178">Юен</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx179">1271–1368</font> </td>
</tr>

<tr id="wx180">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #dbd9c5;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx181"><b id="wx182"><a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%BD" title="Мин" wx:linktype="known" wx:pagename="Мин" wx:page_id="174909" id="wx183">Мин</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx184">1368–1644</font> </td>
</tr>

<tr id="wx185">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; border-bottom: 2px solid #aaa;padding: 0 5px 0 5px; background: #fffde9" id="wx186"><b id="wx187"><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D0%BD_%2817-20_%D0%B2%D0%B5%D0%BA%29" title="Цин (17-20 век)" wx:linktype="known" wx:pagename="Цин_(17-20_век)" wx:page_id="185431" id="wx188">Цин</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx189">1644–1911</font> </td>
</tr>

<tr id="wx190">
<td colspan="8" align="center" style="color:#aaa; font-size: 100%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fff2e2" id="wx191"><b id="wx192"><small id="wx193">СЪВРЕМЕНЕН ПЕРИОД</small></b> </td>
</tr>

<tr id="wx194">
<td colspan="8" style="font-size: 90%; padding: 0 5px 0 5px; background: #fff2e2" id="wx195"><b id="wx196"><a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="История на Китайската република" wx:linktype="unknown" wx:pagename="История_на_Китайската_република" id="wx197">Китайска република</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx198">след 1911</font> </td>
</tr>

<tr id="wx199">
<td colspan="1" style="font-size: 90%; border-top: 1px solid #dbcebe; border-bottom: 1px solid #777;padding: 0 5px 0 5px; background: #fff2e2" id="wx200"><b id="wx201"><a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="История на Китайската народна република" wx:linktype="unknown" wx:pagename="История_на_Китайската_народна_република" id="wx202">Китайска народна<br id="wx203"/>
република</a></b> <font style="color:#aaa" id="wx204">след 1949</font> </td>
<td colspan="3" style="font-size: 90%;padding: 0 5px 0 5px; background: #fff2e2;border-left: 1px solid #dbcebe;border-bottom: 1px solid #777;" id="wx205">
<p id="wx206"><b id="wx207"><a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B2%D0%B0%D0%BD" class="new" title="История на Тайван" wx:linktype="unknown" wx:pagename="История_на_Тайван" id="wx208">Китайска република</a></b><br id="wx209"/>
<font style="color:#aaa" id="wx210">(в Тайван)</font></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx211">
<td colspan="8" style="font-size: 111%; padding: 0 5px 0 5px; background: #FFF" align="center" id="wx212">
<div class="noprint plainlinksneverexpand" style="background-color:transparent; padding:0; font-weight:normal; font-size:xx-small; color: #000; white-space:nowrap;" id="wx213">
<p id="wx214">Шаблон: <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD:%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="Шаблон:История на Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="Шаблон:История_на_Китай" wx:page_id="174911" id="wx215"><span title="Преглед на шаблона" id="wx216">преглед</span></a> <span style="font-size:80%;" id="wx217">•</span> <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD_%D0%B1%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%B4%D0%B0:%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" class="new" title="Шаблон беседа:История на Китай" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шаблон_беседа:История_на_Китай" id="wx218"><span style="color: #002bb8;" title="Беседа на шаблона" id="wx219">беседа</span></a> <span style="font-size:80%;" id="wx220">•</span> <a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD:%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx221"><span style="color: #002bb8;" title="Редактиране на шаблона" id="wx222">редактиране</span></a></p>
</div>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx223"><b id="wx224">Сун</b> (<b id="wx225">宋</b>) е една от най-значимите китайски династии, управлявала от 690 до 1279 г. Тя успява да обедини по-голямата част от страната, слагайки край на периода на <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%B5_%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B8_%D0%B8_%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%B5_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" title="Петте династии и десетте царства" wx:linktype="known" wx:pagename="Петте_династии_и_десетте_царства" wx:page_id="148744" id="wx226">Петте династии и десетте царства</a> и пада под ударите на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx227">монголите</a>, които основават династията <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Юен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Юен" id="wx228">Юен</a>. Управлението на Сун се разделя на два периода – <b id="wx229">Северна Сун</b> (<i id="wx230">Бейсун</i> 北宋, 960-1127) и <b id="wx231">Южна Сун</b> (<i id="wx232">Нансун</i> 南宋, 1127-1279), свързани със завладяването на редица северни територии от джурченската държава <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx233">Дзин</a> и преместване на столицата южно от река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx234">Яндзъ</a> в <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B6%D0%BE%D1%83" title="Ханджоу" wx:linktype="known" wx:pagename="Ханджоу" wx:page_id="192965" id="wx235">Ханджоу</a>. През цялото си управление сунските императори са принудени да водят борба за съществуване с варварските империи на джурчените Дзин и на киданите <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx236">Ляо</a>, а в края на династията и с монголите. Във вътрешен план историята на Сун е белязана от постоянни селски въстания, независимо от които обаче икономиката на страната се подобрява значително а населението се увеличава двойно. В областта на културата и науката управлението на тази династия често се сравнява с европейското Просвещение, тъй като владетелите ѝ покровителстват различните религии и изкуства, по това време творят едни от най-прочутите китайски философи, положили основите на неоконфуцианството. В страната са осъществени редица реформи на държавния апарат с оглед неговата ефективност, реформирана е армията, създаден е силен морски флот, въведена е за първи път в света употребата на книжни пари.</p>

<p id="wx237"><br id="wx238"/>
</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9E.D1.81.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B0.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.9E.D1.81.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B0.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/>
<wx:section level="2" title="Основаване на династията" id="wxsec2"><h2 id="wx239">Основаване на династията</h2>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx240"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:SongTaizu1.jpg" title="Основателят на династията Сун - Джао Куанин (Тайдзу)" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:SongTaizu1.jpg" id="wx241"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:SongTaizu1.jpg" alt="Основателят на династията Сун - Джао Куанин (Тайдзу)" width="300" id="wx242"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx243">
<p id="wx244">Основателят на династията Сун - Джао Куанин (Тайдзу)</p>
</div>
</div>

<p id="wx245">През 960 г. командващият императорската гвардия на династията <a href="/wbg/%D0%9A%D1%8A%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B6%D0%BE%D1%83" class="new" title="Късна Джоу" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Късна_Джоу" id="wx246">Късна Джоу</a> – <b id="wx247">Джао Куанин</b> (<a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83" class="new" title="Тайдзу" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзу" id="wx248">Тайдзу</a>), бил изпратен от главния министър Фан Джъ срещу малката държавица <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Северна Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Северна_Хан" id="wx249">Северна Хан</a> и подкрепящите я <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Кидани" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кидани" id="wx250">кидани</a>. В град Чънцяо обаче, войниците му го обявили изненадващо за император, настоявайки да поеме управлението на страната. Когато новината стигнала до столицата на Късната Джоу – Биендзин (днешен Кайфън в провинция Хънан), заместниците на Джао Куанин начело на гвардията Шъ Шоусин и Уан Шънци също го признали за законен император, а по-късно към тях се присъединил и главният министър Фан Джъ. Малолетният император на Късната Джоу бил принуден да се оттегли от престола, а единствената съпротива дошла от висшия сановник Хан Тун, който обаче скоро умрял и бил погребан с големи почести от новия владетел. Когато пристигнал в столицата Джао Куанин дал нареждане на войниците си да не грабят и унищожават нищо, а верните му генерали Мужун Йенджао и Хан Лункун се справили с провинциалните командири Ли Юн и Ли Чундзин, противопоставящи се на династичната смяна. Като награда, генералите, лоялни на новия владетел били назначени за командири на императорската гвардия в столицата, но скоро били изпратени в провинцията, а Джао Куанин сам застанал начело на гвардията си. За да се предотврати съсредоточаването на прекалено много военна мощ в ръцете на военните, с която да се противопоставят на императорската власт, братът на новия владетел Джао Пу предложил всички генерали да бъдат сменени. Това станало по време на един пир в двореца, като уволнените получили високи титли и богати владения като компенсация. Така първият сунски император успял в сравнително кратък период от време да утвърди властта си. <a id="_.D0.9E.D0.B1.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D0.B8_.D1.86.D0.B5.D0.BD.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B8.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.9E.D0.B1.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D0.B8_.D1.86.D0.B5.D0.BD.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B8.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/></p>

</wx:section><wx:section level="2" title="Обединение и централизиране на империята" id="wxsec3"><h2 id="wx251">Обединение и централизиране на империята</h2>

<p id="wx252">С утвърждаването на властта на <b id="wx253">Джао Куанин</b> (<a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83" class="new" title="Тайдзу" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзу" id="wx254">Тайдзу</a>) обаче, пред новия владетел стояла далеч по-трудната задача за обединение на разпокъсаната страна. По времето, когато седнал на престола северната част на днешната провинция <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B8" title="Шанси" wx:linktype="known" wx:pagename="Шанси" wx:page_id="64731" id="wx255">Шанси</a> била под властта на династията <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Северна Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Северна_Хан" id="wx256">Северна Хан</a>, а югът бил разделен между т.нар. <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D1%81%D0%B5%D1%82_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Десет царства" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Десет_царства" id="wx257">Десет царства</a>. По съвет на брат си Джао Пу и съветника Джан Юндъ, императорът започнал серия от походи за обединение, тръгвайки от юг на север. Първата държава, която била унищожена през 963 г. била малката и отслабена <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D0%BD%D0%BF%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Нанпин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нанпин" id="wx258">Нанпин</a> (Дзиннан) в басейна на река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx259">Яндзъ</a>, през 965 г. паднала <a href="/wbg/%D0%A8%D1%83" title="Шу" wx:linktype="known" wx:pagename="Шу" wx:page_id="100761" id="wx260">Шу</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Северната Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Северната_Хан" id="wx261">Северната Хан</a> била завладяна в 970 г., а през 975 г. в пределите на сунската империя била включена и <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A2%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Южната Тан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Южната_Тан" id="wx262">Южната Тан</a>. Паралелно с обединителните походи обаче Тайдзу продължил да осъществява реформи, насочени към засилване на централната власт и отслабване на провинциалните военни губернатори, представляващи огромна заплаха за императорската власт още от времето на династията <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BD" title="Тан" wx:linktype="known" wx:pagename="Тан" wx:page_id="57858" id="wx263">Тан</a>. За тази цел префектурите и окръзите били поставени под прекия контрол на централното правителство, префектите (<i id="wx264">джъджоу</i> 知州) били сменяни на всеки три години, а надзор върху дейността им упражнявали т.нар. контрольори (<i id="wx265">туънпан</i> 通判), които докладвали директно в двора, данъците също били изпращани направо в столицата от специален чиновник (<i id="wx266">джуанюншъ</i> 转运使), наказателният закон се упражнявал от централното правителство, а елитните военни части били разположени около столицата. Голяма част от армията представлявала опълчение (<i id="wx267">мубин</i> 募兵), съставено повече от професионалисти, отколкото от селяни за разлика от предишните епохи. Наемането на обезземлени селяни във войската трябвало да отслаби техния потенциал за въстания и социални бунтове. Около половината от армията била дислоцирана край столицата, което давало възможност на императора бързо да реагира на вътрешни и външни заплахи. Генералите също постоянно били местени на други постове, за да се предотврати изграждането на пирятелски кръгове с офицерите и войниците им. Всички тези реформи били извършени с намерението да се стабилизира вътрешното положение на империята, но много скоро станало ясно, че те не са в полза на външната отбрана.</p>

<a id="_.D0.91.D0.BE.D1.80.D0.B1.D0.B0_.D0.B7.D0.B0_.D0.B2.D1.8A.D1.80.D1.85.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.BD.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE_.D1.81_.D0.9B.D1.8F.D0.BE_.D0.B8_.D0.97.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.BD.D0.B0_.D0.A1.D1.8F" name=".D0.91.D0.BE.D1.80.D0.B1.D0.B0_.D0.B7.D0.B0_.D0.B2.D1.8A.D1.80.D1.85.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.BD.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE_.D1.81_.D0.9B.D1.8F.D0.BE_.D0.B8_.D0.97.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.BD.D0.B0_.D0.A1.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Борба за върховенство с Ляо и Западна Ся" id="wxsec4"><h2 id="wx268">Борба за върховенство с Ляо и Западна Ся</h2>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx269"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:China_11a.jpg" title="Северна Сун в 1111 г." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:China_11a.jpg" id="wx270"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:China_11a.jpg" alt="Северна Сун в 1111 г." width="280" id="wx271"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx272">
<p id="wx273">Северна Сун в 1111 г.</p>
</div>
</div>

<p id="wx274">Обединението на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="Китай" wx:page_id="58462" id="wx275">Китай</a> все още не било завършено, когато в 976 г. император <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83" class="new" title="Тайдзу" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзу" id="wx276">Тайдзу</a> умрял. Той бил наследен от по-малкия си брат <b id="wx277">Джао Гуани</b> (<a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Тайдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзун" id="wx278">Тайдзун</a>), който продължил действащата политика. През 978 г. сунските армии завладели държавата <a href="/wbg/%D0%A3_%D0%AE%D0%B5" class="new" title="У Юе" wx:linktype="unknown" wx:pagename="У_Юе" id="wx279">У Юе</a> и зависимите от нея територии в днешната провинция <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%B4%D0%B7%D0%B8%D0%B5%D0%BD" title="Фудзиен" wx:linktype="known" wx:pagename="Фудзиен" wx:page_id="103075" id="wx280">Фудзиен</a>, след което се отправили срещу <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Северната Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Северната_Хан" id="wx281">Северната Хан</a>. Командваните от генералите Пан Мей и Гуо Дзин войски обсаждили от четири посоки северноханската столица Тайюен и блокирали северните пътища, от където напредвали съюзниците ѝ от киданската империя <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx282">Ляо</a>. След като сунските войски унищожили киданската армия, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A5%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Северната Хан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Северната_Хан" id="wx283">Северната Хан</a> капитулирала и била включена в сунските предели. С това обаче император <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Тайдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзун" id="wx284">Тайдзун</a> не прекратил агресивната си външна политика. Малко по-рано <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Киданите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Киданите" id="wx285">киданите</a> завладели 16 префектури в района на Йенюен (около днешен <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BD" title="Пекин" wx:linktype="known" wx:pagename="Пекин" wx:page_id="58450" id="wx286">Пекин</a>), принадлежащи на държавата <a href="/wbg/%D0%9A%D1%8A%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Късна Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Късна_Дзин" id="wx287">Късна Дзин</a>, за които претендирала и Сун. След първоначалния успех на този фронт обаче, сунската армия била разбита край <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BD" title="Пекин" wx:linktype="known" wx:pagename="Пекин" wx:page_id="58450" id="wx288">Пекин</a> и трябвало да преустанови завоевателните си походи. През 986 г., когато на трона на <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx289">Ляо</a> седнал малолетният император <a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Шъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъндзун" id="wx290">Шъндзун</a>, сунските войски предприели втора кампания за освобождаването на Йенюен, но както и първия път, кидански сили – командвани този път лично от вдовстващата императрица Чънтиен, ги разбили. Поражението този път било дори по-тежко, тъй като сунският генерал Ян Йе бил пленен и хвърлен в затвора, където по-късно бил уморен от глад. След този разгром министър Сун Ци предложил да се преустановят военните походи и да се укрепи северната граница. Междувременно, на запад, друга империя се издигнала като равна по военна мощ на Сун – тангутската Ся (<a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" title="Западна Ся" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Ся" wx:page_id="103251" id="wx291">Западна Ся</a>). През 80-те години на Х век, между основателя на тангутската империя <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8_%D0%94%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Ли Дзициен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ли_Дзициен" id="wx292">Ли Дзициен</a> и губернаторите на северозападните сунски области започнал конфликт, който прерастнал в открити нападения и кулминирал в брачен съюз между <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" class="new" title="Западната Ся" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западната_Ся" id="wx293">Западната Ся</a> и <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx294">Ляо</a>. Притиснат от две страни, император <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Тайдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзун" id="wx295">Тайдзун</a> се опитал да спечели мир на североизточната си граница като предложил на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8_%D0%94%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Ли Дзициен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ли_Дзициен" id="wx296">Ли Дзициен</a> да му предаде няколко гранични града и да го удостои с императорската фамилия Джао, но владетелят на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" class="new" title="Западната Ся" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западната_Ся" id="wx297">Западната Ся</a> отказал. Тогава сунският владетел се опитал да окаже икономически натиск на <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Тангутите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тангутите" id="wx298">тангутите</a>, затваряйки границата и попречвайки им да търгуват със сол, както и да купуват храни от Китай. Това обаче се оказало неефективно и само засилило тангутските нападения. През 996 г. Сун предприела военна кампания, която отново била неуспешна. На следващата 997 г. император <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Тайдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзун" id="wx299">Тайдзун</a> умирял и бил наследен от <b id="wx300">Джао Хун</b> (<a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx301">Джъндзун</a>). Новят император, не желаещ да се ангажира в продължителни и скъпоструващи военни кампании, се примирил със съществуването на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" class="new" title="Западната Ся" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западната_Ся" id="wx302">Западната Ся</a>, удостоил <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8_%D0%94%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Ли Дзициен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ли_Дзициен" id="wx303">Ли Дзициен</a> с титлата „военен губернатор“ (<i id="wx304">дзиедушъ</i> 节度使) на Диннан и <i id="wx305">уан</i> (王) на Сипин. Впоследствие тангутската империя била успокоена с дарове от злато, брокат, пари и чай, за да се предотвратят граничните нападения на китайска земя. След като разрешил непосредствената военна заплаха от северозапад, император <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx306">Джъндзун</a> трябвало да се справя със северния си съсед – <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Киданите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Киданите" id="wx307">киданите</a>. Войната срещу империята <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx308">Ляо</a> кулминирала през 1004 г., когато вдовстватаща императрица Чънтиен и император <a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Шъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъндзун" id="wx309">Шъндзун</a> насочили армиите си на юг и напреднали към Чанджоу на река <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B0%D0%BD%D1%85%D1%8A" title="Хуанхъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуанхъ" wx:page_id="123705" id="wx310">Хуанхъ</a>, откъдето поставили под непосредствена заплаха сунската столица Кайфън. Сунският двор бил разделен и готов да напусне столицата, министрите предлагали различни начини за овладяване на ситуацията – някои настоявали столицата да бъде преместена, други да се организира съпротива. В крайна сметка лично император <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx311">Джъндзун</a> застанал начело на армията си и подпомаган от синовете на генерал Ян Йе – Ян Йенлан и Ян Съ, тръгнал срещу <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Киданите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Киданите" id="wx312">киданите</a>. До решителна битка обаче не стигнало, тъй като киданите преценили, че сунската армия е достатъчно силна, за да им се противопостави успешно и предложили мир. Императорът приел с охота и двете страни подписали т.нар. <b id="wx313">Договор от Чанюен</b>, според който сунският владетел обявявал ляоския за свой по-голям брат и се задължавал да му плаща годишен занък от коприна и сребро. В същото Сун и <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx314">Ляо</a> обещавали да не нападат териториите си, както и да не допускат издигането на крепостни съоръжения по общата им граница. Впоследствие някои министри на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx315">Джъндзун</a> определили договора като „срам за Сун”, последвалият мирен живот, съпътстван с икономически възход и финансово облекчение за правителството, показал правотата на привържениците на мира. Освен това дал и възможност на обикновеното население да се успокои от постоянните войни. <a id="_.D0.A3.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.94.D0.B6.D1.8A.D0.BD.D0.B4.D0.B7.D1.83.D0.BD_.D0.B8_.D0.96.D1.8A.D0.BD.D0.B4.D0.B7.D1.83.D0.BD" name=".D0.A3.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.94.D0.B6.D1.8A.D0.BD.D0.B4.D0.B7.D1.83.D0.BD_.D0.B8_.D0.96.D1.8A.D0.BD.D0.B4.D0.B7.D1.83.D0.BD"/></p>

</wx:section><wx:section level="2" title="Управлението на Джъндзун и Жъндзун" id="wxsec5"><h2 id="wx316">Управлението на Джъндзун и Жъндзун</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx317"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:QingmingshangHetu.jpg" title="Прочутият Цинмински свитък, за който се смята, че изобразява сцени от живота в столицата Кайфън. Произведението се приписва на сунския художник Джан Дзъдуан. " wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:QingmingshangHetu.jpg" id="wx318"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:QingmingshangHetu.jpg" alt="Прочутият Цинмински свитък, за който се смята, че изобразява сцени от живота в столицата Кайфън. Произведението се приписва на сунския художник Джан Дзъдуан. " width="400" id="wx319"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx320">
<p id="wx321">Прочутият <i id="wx322">Цинмински свитък</i>, за който се смята, че изобразява сцени от живота в столицата Кайфън. Произведението се приписва на сунския художник Джан Дзъдуан.</p>
</div>
</div>

<p id="wx323">След сключването на Договара от Чанюен с империята <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx324">Ляо</a> на север, сунското правителство изпитало период на военно облекчение. Вместо обаче да започне прилагането на така необходимите след продължителния период на военни конфликти икономически реформи, император <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx325">Джъндзун</a> се отдал на скъпи и пищни държавни ритуали, посветени на отделните религии. Важна роля за това изиграл и първият министър Уан Жуоцин, който настоял владетелят да спази задължението си за провеждане на традиционните жертвоприношения, посветени на Небето и Земята. Императорът предприел и няколко молитвени пътувания до планината Тайшан, заповядал в столицата да бъдат изградени будистки и даоски манастири, и подпомагал всячески развитието на тези две религии. В резултат на тези действия обаче, към края на 15-годишното му управление държавната хазна се оказала в критично състояние. През 1022 г. <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx326">Джъндзун</a> починал и на престола седнал малолетният му син <b id="wx327">Джао Джън</b> (<a href="/wbg/%D0%96%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Жъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жъндзун" id="wx328">Жъндзун</a>), от чието име през следващите 12 години реалната власт като регент упражнявала майка му – вдовстватаща императрица Лиу, подпомагана от фаворитете си Лю Идзиен и Йен Шу. Когато императрицата починала и <a href="/wbg/%D0%96%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Жъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жъндзун" id="wx329">Жъндзун</a> поел цялата власт, той отстранил от управлението Лю Идзиен, но скоро пак го повикал на служба, защото бил неспособен да се справи с управлението без опитния министър. По това време основните заплахи за сунското правителство били две – прекалено големият брой на държавните чиновници, представляващи сериозна заплаха за хазната, и на второ място недееспособната армия, която за 12 години мирен живот, се оказала напълно неподготвена за реални военни операции. Това се видяло ясно след 1039 г., когато на престола на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" title="Западна Ся" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Ся" wx:page_id="103251" id="wx330">Западна Ся</a> седнал <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8_%D0%AE%D0%B5%D0%BD%D1%85%D0%B0%D0%BE" class="new" title="Ли Юенхао" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ли_Юенхао" id="wx331">Ли Юенхао</a> и веднага обърнал поглед на юг. Военните сблъсъци със сунски Китай зачестили, но в 1044 г. мирният договор между двете империи бил подновен. От тази ситуация обаче се възползвали <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Киданите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Киданите" id="wx332">киданите</a> и предприели няколко военни кампании срещу Сун. В същото време империята била разтърсена от множеството войнишки и селски въстания – през 1043 г. Уан Луън се разбунтувал в района на <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%83%D0%BD" title="Шандун" wx:linktype="known" wx:pagename="Шандун" wx:page_id="103210" id="wx333">Шандун</a>, а същата година избухнало селско въстание в <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B8" title="Шанси" wx:linktype="known" wx:pagename="Шанси" wx:page_id="64731" id="wx334">Шанси</a>, водено от Джан Хай, чийто отряди се обединили с дезертиралите войници на Шао Син. Бунтът на войника Уан Дзъ през 1047 г. пък довел армията му в непосредствена близост до столицата Кайфън. <a id="_.D0.9D.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.82.D0.B5" name=".D0.9D.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.82.D0.B5"/></p>

</wx:section><wx:section level="2" title="Начало на реформите" id="wxsec6"><h2 id="wx335">Начало на реформите</h2>

<p id="wx336">В тази критична ситуация различните министрите от двора на император <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун" id="wx337">Джъндзун</a> предложили някои мерки за облекчаване положението на народа и намаляване на държавните разходи. Така например, Уан Ючън предложил да се осигури мир с <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx338">Ляо</a> и <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" class="new" title="Западната Ся" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западната_Ся" id="wx339">Западната Ся</a>; да се намали държавната и военната администрация и да се свалят данъците; да се направят държавните изпити по-трудни и да се намали броят на новите служители, да се намалят разходите за манастирите; да се увеличат правомощията на висшите служители и да се намали политическото влияние на евнусите. Няколко години по-късно, при император <a href="/wbg/%D0%96%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Жъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жъндзун" id="wx340">Жъндзун</a>, Сун Ци наблегнал на важността от провеждане на „трите увеличения и трите намаления“ (<i id="wx341">санжун санфей</i> 三冗三费), предвиждащи да се намали броят на държавните служители, военните части, които не са ангажирани непосредствено и броят на будистките монаси и монахини, както и да се съкратят разходите за даоското и будисткото духовенство и редица административни служби. През 40-те години на ХІ век министър Фан Джунйен успял да осъществи някои от реформите с помощта на Оуян Сиу, Ю Дзин, Цай Сян, Хан Ци и Фу Би. Най-напред назначаването на държавни служители се извършвало по-гъвкаво, като способни личности били допускани да останат на служба повече от три години на един пост, а неспособните – освобождавани много по-лесно. В същото време, синовете и роднините на служителите не можели автоматично да получават чиновническа служба. По време на изпитите познаването на поезията било редуцирано за сметка на конфуцианнските канони. Служителите в провинциите, които били отговорни за транспортирането на данъците, трябвало да бъдат по-стриктни и били избирани от централните власти. Държавната земя, давана на чиновници, трябвало да бъде разпределяна по по-справедлив начин. Земеделското производство трябвало да се подобри чрез изграждане на диги и канали. Военните части, разположени около столицата били ангажирани в земеделски работи и обучавани по-ефективно. Безвъзмездният труд в полза на държавата също бил намален. Издадените укази от императорския дворец трябвало да бъдат прилагани незабавно, като се следяло за тяхното надлежно изпълнение. Тези първи реформи не просъществували дълго, тъй като остро им се противопоставили земеделските собственици и заможните слоеве. Под техен натиск в 1045 г. Фан Джунйен и Фу Би били отстранени от постовете им. Но скоро следващото поколение реформатори привлякло вниманието на император <a href="/wbg/%D0%96%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Жъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жъндзун" id="wx342">Жъндзун</a>. Техен водач бил Бао Джън, а основните им предложения се състояли в намаляване на раздутия граждански и военен състав, както и изкореняване на корупцията сред тях. В 1059 г. друг реформатор <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%88%D1%8A" class="new" title="Уан Аншъ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уан_Аншъ" id="wx343">Уан Аншъ</a> написал книга (<i id="wx344">Йеншъшу</i> 言事书), в която акцентирал върху морално обучение на държавните чиновници, което трябвало да повлияе на поведението им. Според него причината за финансовите проблеми не бил прекалено големият брой на чиновниците, а несправедливото разпределение на ресурсите между тях. Друга група реформатори, сред които Съма Гуан, Су Шъ и Су Чъ, настоявала за намаляване броя на императорската гвардия, подобряване качеството на държавните изпити, както и да се позволи на способни чиновници да заемат постовете си повече от три години. Финансите трябвало да се разпределят по начин, който да позволи на всички социални групи – селяни, занаятчии и търговци, да се занимават свободно с професиите си, за да се гарантира възможно най-висока производителност на труда. Су Шъ дори предложил да се облагат с данъци и държавните служители, а не само останалото население. Критични за реформите се оказали 60-те години на ХІ век.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.A3.D0.B0.D0.BD_.D0.90.D0.BD.D1.88.D1.8A" name=".D0.A0.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.A3.D0.B0.D0.BD_.D0.90.D0.BD.D1.88.D1.8A"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Реформите на Уан Аншъ" id="wxsec7"><h2 id="wx345">Реформите на Уан Аншъ</h2>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx346"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Wang_Anshi.jpg" title="Портрет на Уан Аншъ" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Wang_Anshi.jpg" id="wx347"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Wang_Anshi.jpg" alt="Портрет на Уан Аншъ" width="200" id="wx348"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx349">
<p id="wx350">Портрет на Уан Аншъ</p>
</div>
</div>

<p id="wx351">През 1063 г. император <a href="/wbg/%D0%96%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Жъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жъндзун" id="wx352">Жъндзун</a> бил наследен от <b id="wx353">Джао Шу</b> (<a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Индзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Индзун" id="wx354">Индзун</a>). Новият владетел се разболял и в 1067 г. умрял, а на трона се възкачил синът му <b id="wx355">Джао Суо</b> (<a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Шъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъндзун" id="wx356">Шъндзун</a>). Първоначално младият император настоял Фу Би да му стане съветник, но старият чиновник отказал. Тогава група бюрократи около <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%88%D1%8A" class="new" title="Уан Аншъ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уан_Аншъ" id="wx357">Уан Аншъ</a> успели да спечелят доверието на <a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Шъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъндзун" id="wx358">Шъндзун</a> и да започват прилагането на редица важни реформи, чиято цел била да се разрешат финансовите и военни проблеми на държавата. Първата серия от мерки, целяла да се увеличат държавните приходи и да се намали икономическата мощ на търговците, често манипулиращи цените. В опит да балансира търсенето и предлагането на важни стоки, <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%88%D1%8A" class="new" title="Уан Аншъ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уан_Аншъ" id="wx359">Уан Аншъ</a> назначил т.нар. транспортни агенти (<i id="wx360">фаюншъ</i> 发运使), които следели за прилагането на специална система за доставки (<i id="wx361">дзюншуфа</i> 均输法), предвиждаща доставка на стоки за столицата съобразно реалното търсене. Разходите се контролирали като се купували най-евтините и се складирали по-скъпите стоки. Пазарните цени също били обект на контрол от т.нар. пазарни бюра (<i id="wx362">шъисъ</i> 市易司) чрез специални тарифи (<i id="wx363">шъифа</i> 市易法). Взаимните кредити между пазарните бюра и търговските гилдии трябвало да попречат на лихварите да монополизират и манипулират този сектор. Императорският дворец трябвало да продава и купува стоки от различни пазарни институции, а не само от търговските гилдии, за намаляване на зависимостта му от един търговски субект. Търговците трябвало да плащат данък върху оборота, вместо за услугите и стоките, които предлагали. Втората серия мерки трябвало да консолидира земеделското производство и да предотврати увеличаване броя на обезземленото селско население. Държавата контролирала цената на зърното не чрез укази, а чрез покупко-продажба. Селяните можели да получават кредити, докато реколтата им все още не била готова, необходимата за държавни строежи работна сила била пресмятана точно и селяни били наемани само при необходимост. Данъците били определяни според качеството на земята, разделена в пет категории. Земеделската земя била надлежно описана и регистрирана, за да се контролира намаляването или увеличаването на частните владения. Селяните или собственици на земя, които отвоювали земя от природата били награждавани. На трето място, били въведени мерки, чиято цел била да се укрепи военната мощ на империята. Армейските части трябвало да бъдат обучавани по-системно от своите офицери и генерали, а излишната инфраструктура била премахната. Домакинствата били обособени в групи от по десет или пет (<i id="wx364">баодзя</i> 保甲), които трябвало да организират надзор и стража на определени райони, като с това се облекчили държавните разходи за армията. Четвъртата серия мерки трябвало да засили изпитната система. Поезията и литература били изоставени за сметка на важни постулати от класическото конфуцианство и разглеждане на реалните проблеми. В държавните академии и университети били назначени нови преподаватели, в столицата били отворени нови училища, в които се преподавали бойни изкуства, право и медицина. Всички тези реформи като цяло усилили централната власт и осигурили нормално функциониране на империята. Те имали и своите противници, дори сред императорската фамилия и представителите на старото чиновничество, които се чувствали застрашени от тях. Сред опонентите на реформите на <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%88%D1%8A" class="new" title="Уан Аншъ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уан_Аншъ" id="wx365">Уан Аншъ</a> били също стари реформатори като Оуян Сиу и Фу Би, вдовстващите императрици Цао, Гао и дори братът на императора Джао Хао. <a id="_.D0.9E.D1.82.D0.BC.D1.8F.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B8_.D1.81.D0.B5.D0.BB.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B1.D1.83.D0.BD.D1.82.D0.BE.D0.B2.D0.B5" name=".D0.9E.D1.82.D0.BC.D1.8F.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B8_.D1.81.D0.B5.D0.BB.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B1.D1.83.D0.BD.D1.82.D0.BE.D0.B2.D0.B5"/></p>

</wx:section><wx:section level="2" title="Отмяна на реформите и селски бунтове" id="wxsec8"><h2 id="wx366">Отмяна на реформите и селски бунтове</h2>

<p id="wx367">През 1085 г. император <a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Шъндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъндзун" id="wx368">Шъндзун</a> починал и престола наследил малолетният му син <b id="wx369">Джао Сю</b> (<a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъдзун" id="wx370">Джъдзун</a>), от чието име като регент действала вдовстващата императрица Гао, подпомагана от двама министри – Съма Гуан и Лю Гунджу. Под тяхно ръководство всички реформи, предприети от покойния император, били отмененени, което получило в историята името „Отмяната Юенйоу” (<i id="wx371">Юенйоу гънхуа</i> 元祐更化), без да се вземат предвид ползите, които те донесли за управлението. Във външен план пасивната политика също била подновена и някои територии – отстъпени на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" title="Западна Ся" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Ся" wx:page_id="103251" id="wx372">Западна Ся</a>. Цай Цюе, Джан Дуън, Шън Куо, Лю Хуейцин и Хан Джън – последните представители на реформистката партия, били принудени в 1086 г. да се оттеглят от постовете си, и заменени с верни на Съма Гуан чиновници. След неговата смърт обаче консервативната партия се разпаднала на три фракции – <b id="wx373">хънанска</b> (<i id="wx374">луодан</i> 洛党), водена от неоконфуцианския учен Чън И; <b id="wx375">съчуанска</b> (<i id="wx376">шудан</i> 蜀党), начело със Су Шъ и Лю Тао, и <b id="wx377">шансийска</b> (<i id="wx378">шуодан</i> 朔党), ръководена от по-малко известни полтици като Лиу Джъ, Лян Тао, Уан Йенсоу и Лиу Аншъ. Със смъртта на вдовстватащата императрица Гао през 1093 г. младият <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъдзун" id="wx379">Джъдзун</a> поел властта в ръцете си, с което антиреформистките групи бързо загубили позициите си и императорът, който дълго време трябвало пасивно да наблюдава фракционните борби, решил да въведе отменените реформи. През 1094 г. Джъдзун възстановил на постовете им много видни чиновници от старата реформистка партия, заменяйки лоялните на Съма Гуан хора. Важни части от старите реформи отново били възстановени, а на гарнизоните по северозападната граница било заповядано да подновят изграждането на отбранителни съоръжения и да предприемат атаки срещу гранични крепости на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" title="Западна Ся" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Ся" wx:page_id="103251" id="wx380">Западна Ся</a>. Но независимо от силните позиции, които имала сега реформистката практика, тя също се разцепила на две фракции, водени съответно от Джан Дуън и Ли Цинчън. През 1100 г. император <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Джъдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъдзун" id="wx381">Джъдзун</a> умрял и бил наследен от брат си <b id="wx382">Джао Дзи</b> (<a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Хуейдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун" id="wx383">Хуейдзун</a>). Тъй като и той бил малолетен, властта поела вдовстващата императрица Сян и възползвайки се от разногласията между висшите чиновници, назначила на висшите постове собствени фаворити. С тази промяна в двора везните отново се наклонили в полза на антиреформистите, водени сега от Хан Джунйен и Дзън Бу. Когато в 1102 г. император <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Хуейдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун" id="wx384">Хуейдзун</a> официално поел властта те били уволнени и нова група министри, начело с Цай Дзин, поела контрола върху държавните дела. Въпреки, че официално той възстановил реформите на <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%88%D1%8A" class="new" title="Уан Аншъ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уан_Аншъ" id="wx385">Уан Аншъ</a>, приложението им на практика било далеч от това по времето на великия реформатор, и на практика почти нищо не се променило за голяма част от народа. В допълнение Цай Дзин въвел отново старото данъчно облагане за производството на чай (<i id="wx386">цюечафа</i> 榷茶法), установяващо държавен монопол върху производството и търговия на чай била държавни. По същия начин, контролираните от държавата квоти за търговия със сол (<i id="wx387">йенчао</i> 盐钞) трябвало да осигурят приходи за ханата. При управлението на Цай Дзин обаче някои евнуси като Ян Дзиен и Ли Йен придобили незаконно държавна земя, използвайки благосклонното отношение на първия министър към тях. Самият Цай Дзин също покровителствал незаконната търговия със зърно, извършвана от негови приближени. В същото време император <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Хуейдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун" id="wx388">Хуейдзун</a>, който бил голям патрон на артистите и самият той ангажиран в множество културни занимания, живеел в разкош, без да се интересува особено от държавните дела. При него държавните финанси били управлявани от евнуха Тун Гуан, който отговарял и за върховното военно командване и също като Цай Дзин използвал незаинтересоваността навладетеля, за лично обогатяване. През 1119 г., след няколко военни конфликта в граничните с <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D0%B1%D1%83%D0%BE" class="new" title="Тубуо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тубуо" id="wx389">Тубуо</a> и <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%A1%D1%8F" class="new" title="Западната Ся" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Западната_Ся" id="wx390">Западната Ся</a> райнои, бил сключен мир с <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Тангутите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тангутите" id="wx391">тангутите</a>. В същото време икономическото положение на населението, особено това, което живеело по долното течение на река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx392">Яндзъ</a>, било доста тежко. В 1120 г. в този район избухнало голямо селско въстание, водено от Фан Ла. Селската армия завзела град <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B6%D0%BE%D1%83" title="Ханджоу" wx:linktype="known" wx:pagename="Ханджоу" wx:page_id="192965" id="wx393">Ханджоу</a> и към нея се присъединили мнозина, след което окупирала цялата делта на <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx394">Яндзъ</a> – изключително важен за сунската икономика район. Докато въстаническите армии напредвали във всички посоки, сунското правителство изпратило армиите си, командвани лично от евнуха Тун Гуан, Тан Джън, Уан Лин и Лиу Джън, които си върнали <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B6%D0%BE%D1%83" title="Ханджоу" wx:linktype="known" wx:pagename="Ханджоу" wx:page_id="192965" id="wx395">Ханджоу</a>, пленили Фан Ла и избили множество въстаници. Оцелелите бунтовнически части обаче продължили съпротивата и били унищожени едва в 1122 г. През 1119 г. избухнал и друг бунт – малка армия, водена от Сун Дзян се разбунтувала, но скоро била усмирена от правителствените войски. На следващата 1120 г. серия от бунтове разтърсили всички северни провинции на империята и дали да се разбере, че селяните повече не желаят да страдат. Най-голямата заплаха за Сун по това време обаче идвала от север.</p>

<a id="_.D0.94.D0.B6.D1.83.D1.80.D1.87.D0.B5.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.88.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.B8.D0.B5_.D0.B8_.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.8F.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.A1.D0.B5.D0.B2.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD" name=".D0.94.D0.B6.D1.83.D1.80.D1.87.D0.B5.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.88.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.B8.D0.B5_.D0.B8_.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.8F.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.A1.D0.B5.D0.B2.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Джурченското нашествие и краят на Северната Сун" id="wxsec9"><h2 id="wx396">Джурченското нашествие и краят на Северната Сун</h2>

<p id="wx397">През първите две десетилетия на ХІІ век джурчените, водени от амбициозния си и талантлив хан <a href="/wbg/%D0%90%D0%B3%D1%83%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Агуда" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Агуда" id="wx398">Агуда</a>, почти безпроблемно завладели една по една киданските територии и заплашвали да сложат край на империята <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx399">Ляо</a>. Изправен пред тази непосредствена опасност, ляоският император помолил <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Хуейдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун" id="wx400">Хуейдзун</a> за помощ. Сунският двор обаче видял в това възможност да си върне старите китайски територии около днешен <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BD" title="Пекин" wx:linktype="known" wx:pagename="Пекин" wx:page_id="58450" id="wx401">Пекин</a>. През 1120 г. Сун и основаната в 1115 г. от Агуда династия <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx402">Дзин</a> сключили т.нар. „презморски съюз” (<i id="wx403">хайшан мънюе</i> 海上盟约), според който <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx404">Ляо</a> трябвало да бъде унищожена, а районът на Янюен (<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BD" title="Пекин" wx:linktype="known" wx:pagename="Пекин" wx:page_id="58450" id="wx405">Пекин</a>) да бъде предаден на Сун. Но тъй като голяма част от сунската армията била ангажирана с въстанието на Фан Ла, а Тун Гуан и Цай Йоу подценили военната сила на <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8F%D0%BE" class="new" title="Ляо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ляо" id="wx406">Ляо</a>, китайските части били разбити. В същото време джурчените завладели град Йендзин (<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BD" title="Пекин" wx:linktype="known" wx:pagename="Пекин" wx:page_id="58450" id="wx407">Пекин</a>) и отказали да го предадат на Сун, докато империята не се съгласила да им плаща годишен данък. Това обаче не станало и градът бил оплячкосан и изоставен, след което сунски части влезли в него. По време на тези сблъсъци джурчените осъзнали, че сунските армии не могат да им се противопоставят ефективно, и в 1125 г. <a href="/wbg/%D0%90%D0%B3%D1%83%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Агуда" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Агуда" id="wx408">Агуда</a> изпратил войски да завладеят градовете Тайюен и Йендзин (<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BD" title="Пекин" wx:linktype="known" wx:pagename="Пекин" wx:page_id="58450" id="wx409">Пекин</a>), но се сблъскал с неочаквано ожесточена съпротива. На изток, генерал Гуо Юешъ обаче не успял да устои на джурченския натиск, и нашествениците преминали река <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B0%D0%BD%D1%85%D1%8A" title="Хуанхъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуанхъ" wx:page_id="123705" id="wx410">Хуанхъ</a>. Паникьосан император <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Хуейдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун" id="wx411">Хуейдзун</a> се отказал от престола в полза на сина си <b id="wx412">Джао Хуан</b> (<a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Циндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Циндзун" id="wx413">Циндзун</a>) и се отправил на юг, а мнозина се обявили срещу висшите министри, отговорни за лошото управление през изминалите две десетилетия. В резултат Уан Фу, Ли Йен, Лиен Шъчън, Цай Дзин и Тун Гуан били осъдени на смърт или убити, докато се опитвали да избягат. Сред новите министри веднага се обособили два лагера. Първият министър Бай Шъджун, Ли Банйен и Джан Банчан предложили Сун да се подчини на джурчените, докато други, като Ли Ган, Ли Джуо и Джън Уан, настоявали за съпротива. След наколко първоначални сблъсъка джурчените представили своите искания – Сун трябвало да се откаже от всичките си северни територии, да плаща данък, да приеме дзинският император като свой номинален настойник и да изпрати заложници. Докато течели преговорите обаче, сунски войски напреднали към столицата и <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx414">джурчените</a> се оттеглили на известно разстояние, взимайки заложници. Партията, настояваща за съпротива усилила позициите си, и дзинските армии трябвало да се примирят временно с положението и да се оттеглят на север. Година по-късно обаче (1126) дзинските армии отново се насочили на юг, завладявайки този път Тайюен и Дамин – градът, осигуряващ пряк достъп до столицата Кайфън. Този път императорът бил готов да се откаже от северните провинции, дори предложил да се предаде на джурчените територията до река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx415">Яндзъ</a>. След като две армии на джурчените обсадили Кайфън, император <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Циндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Циндзун" id="wx416">Циндзун</a> лично се срещнал с техните генерали и подписал капитулация. Това обаче не спасило столицата, която била превзета и оплячкосана, а Джан Банчан бил обявен за император на т.нар. династия <a href="/wbg/%D0%A7%D1%83" title="Чу" wx:linktype="known" wx:pagename="Чу" wx:page_id="57502" id="wx417">Чу</a>, марионетна на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx418">Дзин</a>. Императорът и баща му <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Хуейдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун" id="wx419">Хуейдзун</a>, били отведени в плен, заедно с целите им свити.</p>

<a id="_.D0.9D.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.AE.D0.B6.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD_.D0.B8_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.84.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D1.82_.D1.81_.D0.94.D0.B7.D0.B8.D0.BD" name=".D0.9D.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.AE.D0.B6.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD_.D0.B8_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.84.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D1.82_.D1.81_.D0.94.D0.B7.D0.B8.D0.BD"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Начало на Южната Сун и конфликт с Дзин" id="wxsec10"><h2 id="wx420">Начало на Южната Сун и конфликт с Дзин</h2>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx421"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:China_11b.jpg" title="Южна Сун в 1142 г." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:China_11b.jpg" id="wx422"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:China_11b.jpg" alt="Южна Сун в 1142 г." width="280" id="wx423"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx424">
<p id="wx425">Южна Сун в 1142 г.</p>
</div>
</div>

<p id="wx426">След катастрофата на империята през 1126 г. принцът на Кан <b id="wx427">Джао Гоу</b> (<a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гаодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гаодзун" id="wx428">Гаодзун</a>) се обявил за император в южната столица Интиен, с което поставил начало на династията <b id="wx429">Южна Сун</b>. Следващите десетилетия до 1141 г. се характеризирали с постоянна борба между привържениците на партията на войната, която настоявала да се завладеят отново окупираните от джурчените територии, и партията на мира, обявяваща се за договаряне с <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx430">Дзин</a>, за де се осигури политическата и финансова стабилност на младото южносунско правителство. Първият министър Ли Ган, Джан Гуо и Уан Сие, използвайки настроението на голяма част от населението от окупираните територии, организирали съпротива срещу джурчените. Император <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гаодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гаодзун" id="wx431">Гаодзун</a> и съветниците му Хуан Циеншан и Уан Буойен обаче предпочели мирното разрешаване на конфикта, което засилило значително позициите на антивоенната партия, и някои нейни опоненти като Чън Дун и Оуян Чъ дори били екзекутирани заради призивите се за война с Дзин. Междувременно народната съпротива срещу джурчените вече течала – селско население от окупираните територии организирало т.нар. „армия на червените забрадки” (<i id="wx432">хундзиндзюн</i> 紅巾軍) и често нанасяло поражения на малки дзински части. Друг център на съпротивата била т.нар. „армия на осемте йероглифа“ (<i id="wx433">бадзъдзюн</i>, 八字軍), командвана от Уан Йен, в страната действали десетки други отряди, които също се борели срещу дзинските нашественици. Тъй като императорският двор не приветствал съпротивителното движение, едва неколцина държавни служители се включили в него. Това оказало своето влияние и през следващите няколко години съпротивата сред населението в долината на река <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B0%D0%BD%D1%85%D1%8A" title="Хуанхъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуанхъ" wx:page_id="123705" id="wx434">Хуанхъ</a> постепенно отслабвала или била потушена от джурченски войски. През 1128 и 1129 г. <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx435">джурчените</a> предприели широкомащабни военни действия срещу Сун. Те нападнали префектурата Янджоу, принуждавайки императора да се изтегли на юг до <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B6%D0%BE%D1%83" title="Ханджоу" wx:linktype="known" wx:pagename="Ханджоу" wx:page_id="192965" id="wx436">Ханджоу</a>. В тази ситуация, висшите чиновници Мяо Фу и Лиу Джънйен организирали опит за преврат срещу император <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гаодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гаодзун" id="wx437">Гаодзун</a>, но бунтът им бил потушен от верни на владетеля части. Междувременно дзински части прекосили река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx438">Яндзъ</a> и превзели Дзиенкан, принуждавайки император <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гаодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гаодзун" id="wx439">Гаодзун</a> да се спасява по море. Само малобройни части под водачеството на Хан Шъджун, които се сражавали в района на Хунтиендан, успели да предотвратят преследването на императора от джурчените. Впоследствие прочутият генерал Юе Фей освободил Дзиекан и изтласкал джурчените северно от <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx440">Яндзъ</a>, други дзински части също били разбити от Джан Жун при тресавището Ляншан. По това време джурчените избрали за владетел на т.нар. династия <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8" title="Ци" wx:linktype="known" wx:pagename="Ци" wx:page_id="111141" id="wx441">Ци</a> – <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%83_%D0%AE" class="new" title="Лиу Ю" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лиу_Ю" id="wx442">Лиу Ю</a>, който трябвало да се противопостави на властта на Сун. През 1131 г. дзинските армии претърпели ново сериозно поражение от сунски войски в долината Хъшан (в днешна <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B8" title="Шанси" wx:linktype="known" wx:pagename="Шанси" wx:page_id="64731" id="wx443">Шанси</a>). Три години по-късно (1134) сунските армии постигнали нов успех срещу джурчените и водени от генералите У Дзие и Юе Фей, успели да върнат под властта на китайския император обширни територии в днешна провинция <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D0%BD%D0%B0%D0%BD" title="Хънан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хънан" wx:page_id="103190" id="wx444">Хънан</a>. Въпреки военните успехи през тези години, които постепенно стабилизират и вътрешното положение на династията, император <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гаодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гаодзун" id="wx445">Гаодзун</a> и първия министър Цин Куай останали привърженици на политиката на мир, вместо да търсят по-нататъшно териториално разширение на север. Тези, които се противопоставили на тази линия (Ли Гуан, Джан Дзюн, Хан Шъдзун и Юе Фей) били отстранени от постовете им, а двете империи започнали преговори за изготвяне на мирен договор. Според проекта, Дзин трябвало да се откаже от някои територи, в джурченския двор Уанйен Дзунби успял да се наложи над партия на мира и дзинските армии отново тръгнали на юг. Начело на сунската армия застанал Лиу Ци, който успял отново да победи <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx446">джурчените</a>. Старият генерал Юе Фей също бил върнат на поста му и под негово командване малобойни сунски части успели да разбият голяма дзинска армия при Йенчън. Военните победи създали благоприятни условия за освобождаване на загубените територии и подчиняване на джурчените, но централното правителство забранило на армиите си по-нататъшно настъпление на север. Политическите врагове на Юе Фей и Хан Шъджун отново успели да постигнат отстраняването им. През 1141 г. империята сключила с <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx447">Дзин</a> т.нар. Договор от ерата Шаосин (<i id="wx448">Шаосин хъи</i> 绍兴和议), според който Сун признава династията <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx449">Дзин</a> за върховна, определена била границата между двете империи, която се движела приблизително между долните течения на реките <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B0%D0%BD%D1%85%D1%8A" title="Хуанхъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуанхъ" wx:page_id="123705" id="wx450">Хуанхъ</a> и <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx451">Яндзъ</a>, а Сун се задължавала да изплаща на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx452">Дзин</a> годишен данък в коприна и сребро. <a id="_.D0.A3.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D1.8A.D0.BA_.D0.BD.D0.B0_.D0.AE.D0.B6.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD" name=".D0.A3.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D1.8A.D0.BA_.D0.BD.D0.B0_.D0.AE.D0.B6.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD"/></p>

</wx:section><wx:section level="2" title="Упадък на Южната Сун" id="wxsec11"><h2 id="wx453">Упадък на Южната Сун</h2>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx454"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Song_tree.png" title="Родословно дърво на династията Сун" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Song_tree.png" wx:page_id="148816" id="wx455"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Song_tree.png" alt="Родословно дърво на династията Сун" width="400" id="wx456"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx457">
<p id="wx458">Родословно дърво на династията Сун</p>
</div>
</div>

<p id="wx459">След сключването на мирния договор с <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx460">джурчените</a> през 1141 г. силната фигура в централното правителство станал Цин Куай, подкрепян от доктора Уан Дзисиен и евнуха Джан Цюуей. Техните опоненти като Джан Фей и Шао Лун били отстранени, а някои дори екзекутирани. След смъртта на Цин Куай неговите привърженици на свой ред били отстранени от постовете им. Независимо от това, провежданата от него политика на умиротворяване на страната, била продължена от новите министри Уан Съли и Тан Сътуей. При тяхното управление обаче избухват множество селски бунтове в <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%B8" title="Дзянси" wx:linktype="known" wx:pagename="Дзянси" wx:page_id="103195" id="wx461">Дзянси</a>, <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%BD" title="Хунан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хунан" wx:page_id="103176" id="wx462">Хунан</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%B4%D0%B7%D0%B8%D0%B5%D0%BD" title="Фудзиен" wx:linktype="known" wx:pagename="Фудзиен" wx:page_id="103075" id="wx463">Фудзиен</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%B4%D0%B7%D0%B8%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Джъдзиен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъдзиен" id="wx464">Джъдзиен</a>, показващи, че икономическата експлоатация на големи части от населението продължавала с пълна сила. Военните действия срещу джурчените били подновени, когато принц Хайлин (<a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD%D0%B9%D0%B5%D0%BD_%D0%9B%D1%8F%D0%BD" class="new" title="Уанйен Лян" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уанйен_Лян" id="wx465">Уанйен Лян</a>) сяднал на трона на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx466">Дзин</a> през 1161 г. Тази война обаче се оказала неуспешна за <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx467">джурчените</a>, тъй като се наложило да се бият на два фронта – срещу редовната сунска армия и бунтовници, водени от Син Цидзи. Сунският генерал Ли Бао влязъл в контакт с бунтовническата армия и с нейна помощ успял да разбие част от дзинския военен флот. По време на тази морска битка за първи път в световната история бил използван барут за военни цели. Поражението утежнило политическата ситуация в <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx468">Дзин</a> и <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B0%D0%BD%D0%B9%D0%B5%D0%BD_%D0%9B%D1%8F%D0%BD" class="new" title="Уанйен Лян" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уанйен_Лян" id="wx469">Уанйен Лян</a> бил убит, а за император обявен <a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Шъдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъдзун" id="wx470">Шъдзун</a>, който наредил на армията си да се изтегли на север. Независимо от това обаче, териториалните придобивки в района на днешните провинции <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D0%BD%D0%B0%D0%BD" title="Хънан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хънан" wx:page_id="103190" id="wx471">Хънан</a> и <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B8" title="Шанси" wx:linktype="known" wx:pagename="Шанси" wx:page_id="64731" id="wx472">Шанси</a>, които успели да спечелят сунските армии, скоро отново попаднали в ръцете на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx473">джурчените</a>. През 1162 г. император <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гаодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гаодзун" id="wx474">Гаодзун</a> абдикирал в полза на сина си <b id="wx475">Джао Шън</b> (<a href="/wbg/%D0%A1%D1%8F%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Сяодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сяодзун" id="wx476">Сяодзун</a>), който незабавно предприел нова политика на съпротива срещу джурчените. Като първа крачка, новият владетел възстановил на постовете им двама прочути генерали – Юе Фей и Джан Дзюн, но след първоначалните победи, джурчените отново взели връх във военното противостоене. Тогава партията на мир се наложила в двора, в резултат на което бил подписан т.нар. Договор от ерата Лунсин (<i id="wx477">Лунсин хъ</i> 隆兴和议). При император <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8F%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Сяодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сяодзун" id="wx478">Сяодзун</a> икономическото и социално положение на селското население продължило да се влошава, и това довело до избухването на няколко бунта в района на <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%BD" title="Хунан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хунан" wx:page_id="103176" id="wx479">Хунан</a> и <a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%83%D0%BD" title="Гуандун" wx:linktype="known" wx:pagename="Гуандун" wx:page_id="103105" id="wx480">Гуандун</a>. През 1189 г. разочарован от властта и неспособен да се справи със ситуацията в държавата си, <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8F%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Сяодзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сяодзун" id="wx481">Сяодзун</a> абдикирал, предавайки престола на сина си <b id="wx482">Джао Дуън</b> (<a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гуандзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гуандзун" id="wx483">Гуандзун</a>). Четири години по-късно <a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Гуандзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гуандзун" id="wx484">Гуандзун</a> бил обявен за невменяем и принуден на свой ред да се откаже от престола. Неговият син <b id="wx485">Джао Куо</b> (<a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Ниндзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ниндзун" id="wx486">Ниндзун</a>) станал нов владетел на Поднебесната през 1194 г. В началото на неговото управление родственикът на императорската фамилия Джао Жуи бил назначен за първи министър, като сред неговите съветници бил един от най-значимите китайски философи и основоположник на <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%84%D1%83%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%82%D0%BE" class="new" title="Неоконфуцианството" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Неоконфуцианството" id="wx487">неоконфуцианството</a> – <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%81%D0%B8" class="new" title="Джуси" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джуси" id="wx488">Джуси</a>. В 1196 г. нови дворцови интриги довели на поста първи министър Хан Туоджоу, който забранил изучаването на джусианската философия. През 1206 г. сунската империя предприела ново нападение на север, което завършило безславно. През 1208 г. бил сключен третия мирен договор между Сун и <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx489">Дзин</a>, а след неуспешния поход на Хан Туоджоу на север, в следващото десетилетие дворцовата политика се определяла от новия първи министър Шъ Миюен. По негово време икономическата ситуация се влошила още повече, като за това голяма роля изиграло вкарването в употреба още книжни пари. През 1197 г. населението на остров Дасишан се разбунтувало срещу жестокостта на финансовите чиновници, за което на практика било изклано, в 1208 г. племената <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BE" class="new" title="Яо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Яо" id="wx490">яо</a>, водени от Луо Шъчуан и китайско носеление, под ръководството на Ли Юенли, се вдигнали на бунт в района на днешната провинция <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%BD" title="Хунан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хунан" wx:page_id="103176" id="wx491">Хунан</a>. В 1220 г. Джан Фу и Муо Дзиен оглавили т.нар. Въстание на червените тюрбани в <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%87%D1%83%D0%B0%D0%BD" title="Съчуан" wx:linktype="known" wx:pagename="Съчуан" wx:page_id="103136" id="wx492">Съчуан</a>. По същото време в столицата бил разкрит заговор на военния командир Луо Жъюен, целящ да отстрани от власт първия министър. Всички тези вътрешни борби, бунтове и войни с джурчените довели до сериозно влошаване на вътрешнополитическото, соцално и икономическо положение на сунската империя, което се оказало решаващо за неспособността ѝ да се справи с новата заплаха от север – <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx493">монголите</a>. <a id="_.D0.9A.D1.80.D0.B0.D1.8F.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.9A.D1.80.D0.B0.D1.8F.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/></p>

</wx:section><wx:section level="2" title="Краят на династията" id="wxsec12"><h2 id="wx494">Краят на династията</h2>

<p id="wx495">От началото на ХІІІ в. монголският хан Темучин (<a href="/wbg/%D0%A7%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D0%B7_%D1%85%D0%B0%D0%BD" title="Чингиз хан" wx:linktype="known" wx:pagename="Чингиз_хан" wx:page_id="75145" id="wx496">Чингиз хан</a>) обединил разпокъсаните племена в единна държава, която бързо се издигнала като сериозна военна заплаха за империята <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx497">Дзин</a>. Сун използвала това и през 1215 г. прекратила плащането на годишния данък, в отговор, на което дзинският император <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8E%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Сюендзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сюендзун" id="wx498">Сюендзун</a> оглавил наказателна експедиция. В <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%87%D1%83%D0%B0%D0%BD" title="Съчуан" wx:linktype="known" wx:pagename="Съчуан" wx:page_id="103136" id="wx499">Съчуан</a> обаче <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx500">джурчените</a> претърпели сериозни поражения от сунски войски, които действали съвместно с части на Западната Ся, а в Шандун били подкрепени от т.нар. „армия на червенодрешковците“ (<i id="wx501">хунаодзюн</i> 红袄军) – бунтовници, водени от Ян Анър, Ян Мяоджън и Ли Цюен. Тези поражения на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Джурчените" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джурчените" id="wx502">джурчените</a> принудили новият им император <a href="/wbg/%D0%90%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Айдзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Айдзун" id="wx503">Айдзун</a> да прекрати нападенията срещу Южен Китай, още повече че северната част на държавата му вече била окупирана от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx504">монголите</a>. През 1217 г. първият министър Шъ Миюен извършил дворцов преврат като поставил на трона <b id="wx505">Джао Юн</b> (<a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Лидзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лидзун" id="wx506">Лидзун</a>), вместо престолонаследника Джао Хун. Последният вдигнал бунт, който бил бързо потушен, а Шъ Миюен останал силна фигура за още едно десетилетие. В същото време „армията на червенодрешковците“ се обърнала срещу сунското правителство и започнала борба с него, като бунтът бил потушен окончателно едва през 1231 г. Междувременно <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx507">монголите</a> продължили настъплението си на юг, което принудило в 1233 г. сунското правителство да стане техен съюзник, в замяна на обещанието да му бъдат върнати всички територии южно от река <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B0%D0%BD%D1%85%D1%8A" title="Хуанхъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуанхъ" wx:page_id="123705" id="wx508">Хуанхъ</a>. Скоро, с помощта на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx509">монголите</a>, след десетилетия на ожесточени борби джурченската империя <a href="/wbg/%D0%94%D0%B7%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Дзин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дзин" id="wx510">Дзин</a> била победена. Година по-късно китайски армии влезли в старите столици на Северната Сун, но само, за да видят как те са оплячкосани от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx511">монголите</a>. Номадите, водени сега от сина на <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D0%B7_%D1%85%D0%B0%D0%BD" title="Чингиз хан" wx:linktype="known" wx:pagename="Чингиз_хан" wx:page_id="75145" id="wx512">Чингиз хан</a> – <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B3%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%B9" title="Угедей" wx:linktype="known" wx:pagename="Угедей" wx:page_id="104196" id="wx513">Угедей</a>, започнали постепенно да разширяват експанзията си на юг, без да се интересуват от това, че били формални съюзници на Сун. От 1235 г. обект на монголските атаки станал <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%87%D1%83%D0%B0%D0%BD" title="Съчуан" wx:linktype="known" wx:pagename="Съчуан" wx:page_id="103136" id="wx514">Съчуан</a>, а окупирането на този регион се оказало важна стъпка към цялостното завладяване на юга. През 1236 г. в ръцете им паднал важният град Сянян, откриващ пътя към долината на река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx515">Яндзъ</a>. Междувременно, на изток сунски армии все още удържали монголския натиск, тъй като основните войски на номадите по това време били ангажирани в Централна Азия и руските княжества. В <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%87%D1%83%D0%B0%D0%BD" title="Съчуан" wx:linktype="known" wx:pagename="Съчуан" wx:page_id="103136" id="wx516">Съчуан</a> губернаторът Ю Дзие успял да укрепи редица крепости в планинските райони и оттам да удържи провинцията през следващите десетина година. Монголските атаки срещу Сун се засилили с избирането на <a href="/wbg/%D0%9C%D1%83%D0%BD%D0%BA%D0%B5" class="new" title="Мунке" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мунке" id="wx517">Мунке</a> за велик хан в 1251 г. През 1253 г., прекосявайки долината <a href="/wbg/%D0%A7%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D1%83" class="new" title="Чънду" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Чънду" id="wx518">Чънду</a> в <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%87%D1%83%D0%B0%D0%BD" title="Съчуан" wx:linktype="known" wx:pagename="Съчуан" wx:page_id="103136" id="wx519">Съчуан</a>, <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx520">монголите</a> завладели южнокитайското царство <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BB%D0%B8" title="Дали" wx:linktype="known" wx:pagename="Дали" wx:page_id="20335" id="wx521">Дали</a> (днешна провинция <a href="/wbg/%D0%AE%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Юннан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Юннан" id="wx522">Юннан</a>), с което заплахата над Сун вече била непосредствена. В 1259 г. великият хан <a href="/wbg/%D0%9C%D1%83%D0%BD%D0%BA%D0%B5" class="new" title="Мунке" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мунке" id="wx523">Мунке</a> умрял и китайският генерал Дзя Съдао се възползвал, за да върне <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%87%D1%83%D0%B0%D0%BD" title="Съчуан" wx:linktype="known" wx:pagename="Съчуан" wx:page_id="103136" id="wx524">Съчуан</a> под властта на Сун. Междувременно сунското правителство се оказало неспособно да се справи както с надвисналата монголска заплаха, така и с новите селски въстания в района на съвременните провинции <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%B4%D0%B7%D0%B8%D0%B5%D0%BD" title="Фудзиен" wx:linktype="known" wx:pagename="Фудзиен" wx:page_id="103075" id="wx525">Фудзиен</a> и <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%BD" title="Хунан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хунан" wx:page_id="103176" id="wx526">Хунан</a>. В двора на император <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Лидзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лидзун" id="wx527">Лидзун</a> основна роля по това време играели фамилиите Йен, Дзя и евнусите Дун Сунчън и Ли Юншън. В 1260 г. генерал Дзя Съдао станал първи министър и поел властта от името на новия император <b id="wx528">Джао Ци</b> (<a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Дудзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дудзун" id="wx529">Дудзун</a>). Тъй като данъчните приходи на империята били твърде ниски, новият министър се опитал да реформира търговията със земя чрез специален закон за държавните земи (<i id="wx530">гунтиенфа</i> 公田法). Тази стъпка обаче не подобрила с нищо положението в империята. През същата 1260 г. за велик хан на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx531">монголите</a> бил избран внукът на <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D0%B7_%D1%85%D0%B0%D0%BD" title="Чингиз хан" wx:linktype="known" wx:pagename="Чингиз_хан" wx:page_id="75145" id="wx532">Чингиз хан</a> – <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%B9" title="Хубилай" wx:linktype="known" wx:pagename="Хубилай" wx:page_id="182537" id="wx533">Хубилай</a>, който продължил завоеваталната политика на предшествениците си и в 1271 г. се провъзгласил за император на династията <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Юен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Юен" id="wx534">Юен</a>. Той привлякъл за съветници китайци, с чиято помощ след продължителна обсада в 1273 г. превзел градовете Сянян и Фанчън. С това река <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%8A" title="Яндзъ" wx:linktype="known" wx:pagename="Яндзъ" wx:page_id="81382" id="wx535">Яндзъ</a> била отворена за флота на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx536">монголите</a>, които започнали мащабното завоевание на Южен Китай. Година по-къно, престолонаследникът <b id="wx537">Джао Сиен</b> (<a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B8" title="Гунди" wx:linktype="known" wx:pagename="Гунди" wx:page_id="17914" id="wx538">Гунди</a>) бил обявен за император, като реалната власт все още била в ръцете на Дзя Съдао. Когато монголските армии и флота напреднали и превземали провинция след провинция, Дзя Съдяо предложил империята да се подчини на новите завоеватели, но първият министър на <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Юен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Юен" id="wx539">Юен</a> Баян отказал. Последните остатъци от сунската армия били разгромени, а Дзя Съдао – убит. Император <a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B8" title="Гунди" wx:linktype="known" wx:pagename="Гунди" wx:page_id="17914" id="wx540">Гунди</a> абдикирал, но верни на Сун служители обявявили за нови владетели братята му Джао Шъ и Джао Бин. <b id="wx541">Джао Шъ</b> (<a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD" class="new" title="Дуандзун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дуандзун" id="wx542">Дуандзун</a>) бил обявен за император далеч от столицата – във <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%B4%D0%B6%D0%BE%D1%83" title="Фуджоу" wx:linktype="known" wx:pagename="Фуджоу" wx:page_id="177564" id="wx543">Фуджоу</a>, но скоро умирял по време на битка в <a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%83%D0%BD" title="Гуандун" wx:linktype="known" wx:pagename="Гуандун" wx:page_id="103105" id="wx544">Гуандун</a>. Брат му <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D0%B0%D0%BE_%D0%91%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Джао Бин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джао_Бин" id="wx545">Джао Бин</a> бил поставен на трона на един остров в Южнокитайско море – Яишан. В 1279 г. <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Монголите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголите" id="wx546">монголите</a> превзели острова и главнят министър Лу Сиуфу, заедно с последния сунски император се хвърлили в морето.</p>

<a id="_.D0.A2.D0.B0.D0.B1.D0.BB.D0.B8.D1.86.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D1.83.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8" name=".D0.A2.D0.B0.D0.B1.D0.BB.D0.B8.D1.86.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D1.83.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Таблица на сунските императори" id="wxsec13"><h2 id="wx547">Таблица на сунските императори</h2>

<a id="_.D0.A1.D0.B5.D0.B2.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD.2C_960-1127" name=".D0.A1.D0.B5.D0.B2.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0_.D0.A1.D1.83.D0.BD.2C_960-1127"/>
<wx:section level="3" title="Северна Сун, 960-1127" id="wxsec17"><h3 id="wx548"><b id="wx549">Северна Сун</b>, 960-1127</h3>

<table class="wikitable" width="100%" id="wx550">
<tr id="wx551">
<th style="background:#efefef; width:20%" id="wx552">
<p id="wx553">Храмово име</p>
</th>
<th style="background:#efefef; width:20%" id="wx554">
<p id="wx555">Име</p>
</th>
<th style="background:#efefef;" id="wx556">
<p id="wx557">Период<br id="wx558"/>
на управление</p>
</th>
<th style="background:#efefef;" id="wx559">
<p id="wx560">Име на ера и хронология</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx561">
<td id="wx562"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83_%28%E5%A4%AA%E7%A5%96%29" class="new" title="Тайдзу (太祖)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзу_(太祖)" id="wx563">Тайдзу (太祖)</a></td>
<td id="wx564">
<p id="wx565">Джао Куанин (趙匡胤)</p>
</td>
<td id="wx566">
<p id="wx567">960-976</p>
</td>
<td id="wx568">
<ul id="wx569">
<li id="wx570">
<p id="wx571">Дзиенлун (建隆) 960-963</p>
</li>

<li id="wx572">
<p id="wx573">Циендъ (乾德) 963-968</p>
</li>

<li id="wx574">
<p id="wx575">Кайбао (開寶) 968-976</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx576">
<td id="wx577"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E5%A4%AA%E5%AE%97%29" class="new" title="Тайдзун (太宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тайдзун_(太宗)" id="wx578">Тайдзун (太宗)</a></td>
<td id="wx579">
<p id="wx580">Джао Куани (趙匡義); Джао Гуани (趙光義)</p>
</td>
<td id="wx581">
<p id="wx582">976-997</p>
</td>
<td id="wx583">
<ul id="wx584">
<li id="wx585">
<p id="wx586">Тайпинсингуо (太平興國) 976-984</p>
</li>

<li id="wx587">
<p id="wx588">Юнси (雍熙) 984-987</p>
</li>

<li id="wx589">
<p id="wx590">Дуангун (端拱) 988-989</p>
</li>

<li id="wx591">
<p id="wx592">Чунхуа (淳化) 990-994</p>
</li>

<li id="wx593">
<p id="wx594">Джъдао (至道) 995-997</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx595">
<td id="wx596"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E7%9C%9F%E5%AE%97%29" class="new" title="Джъндзун (真宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъндзун_(真宗)" id="wx597">Джъндзун (真宗)</a></td>
<td id="wx598">
<p id="wx599">Джао Хън (趙恆)</p>
</td>
<td id="wx600">
<p id="wx601">997-1022</p>
</td>
<td id="wx602">
<ul id="wx603">
<li id="wx604">
<p id="wx605">Сиенпин (咸平) 998-1003</p>
</li>

<li id="wx606">
<p id="wx607">Дзиндъ (景德) 1004–1007</p>
</li>

<li id="wx608">
<p id="wx609">Даджунсянфу (大中祥符) 1008–1016</p>
</li>

<li id="wx610">
<p id="wx611">Тиенси (天禧) 1017–1021</p>
</li>

<li id="wx612">
<p id="wx613">Циенсин (乾興) 1022</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx614">
<td id="wx615"><a href="/wbg/%D0%96%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E4%BB%81%E5%AE%97%29" class="new" title="Жъндзун (仁宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жъндзун_(仁宗)" id="wx616">Жъндзун (仁宗)</a></td>
<td id="wx617">
<p id="wx618">Джао Джън (趙禎)</p>
</td>
<td id="wx619">
<p id="wx620">1022–1063</p>
</td>
<td id="wx621">
<ul id="wx622">
<li id="wx623">
<p id="wx624">Тиеншън (天聖) 1023–1032</p>
</li>

<li id="wx625">
<p id="wx626">Миндао (明道) 1032–1033</p>
</li>

<li id="wx627">
<p id="wx628">Дзинйоу (景祐) 1034–1038</p>
</li>

<li id="wx629">
<p id="wx630">Баоюен (寶元) 1038–1040</p>
</li>

<li id="wx631">
<p id="wx632">Кандин (康定) 1040–1041</p>
</li>

<li id="wx633">
<p id="wx634">Цинли (慶曆) 1041–1048</p>
</li>

<li id="wx635">
<p id="wx636">Хуанйоу (皇祐) 1049–1054</p>
</li>

<li id="wx637">
<p id="wx638">Джъхъ (至和) 1054–1056</p>
</li>

<li id="wx639">
<p id="wx640">Дзяйоу (嘉祐) 1056–1063</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx641">
<td id="wx642"><a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E8%8B%B1%E5%AE%97%29" class="new" title="Индзун (英宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Индзун_(英宗)" id="wx643">Индзун (英宗)</a></td>
<td id="wx644">
<p id="wx645">Джао Шу (趙曙)</p>
</td>
<td id="wx646">
<p id="wx647">1063–1067</p>
</td>
<td id="wx648">
<ul id="wx649">
<li id="wx650">
<p id="wx651">Джъпин (治平) 1064–1067</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx652">
<td id="wx653"><a href="/wbg/%D0%A8%D1%8A%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E7%A5%9E%E5%AE%97%29" class="new" title="Шъндзун (神宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шъндзун_(神宗)" id="wx654">Шъндзун (神宗)</a></td>
<td id="wx655">
<p id="wx656">Джао Сю (趙頊)</p>
</td>
<td id="wx657">
<p id="wx658">1067–1085</p>
</td>
<td id="wx659">
<ul id="wx660">
<li id="wx661">
<p id="wx662">Синин (熙寧) 1068–1077</p>
</li>

<li id="wx663">
<p id="wx664">Юенфън (元豐) 1078–1085</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx665">
<td id="wx666"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D1%8A%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E5%93%B2%E5%AE%97%29" class="new" title="Джъдзун (哲宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джъдзун_(哲宗)" id="wx667">Джъдзун (哲宗)</a></td>
<td id="wx668">
<p id="wx669">Джао Сю (趙煦)</p>
</td>
<td id="wx670">
<p id="wx671">1085–1100</p>
</td>
<td id="wx672">
<ul id="wx673">
<li id="wx674">
<p id="wx675">Юенйоу (元祐) 1086–1094</p>
</li>

<li id="wx676">
<p id="wx677">Шаошън (紹聖) 1094–1098</p>
</li>

<li id="wx678">
<p id="wx679">Юенфу (元符) 1098–1100</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx680">
<td id="wx681"><a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E5%BE%BD%E5%AE%97%29" class="new" title="Хуейдзун (徽宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хуейдзун_(徽宗)" id="wx682">Хуейдзун (徽宗)</a></td>
<td id="wx683">
<p id="wx684">Джао Дзи (趙佶)</p>
</td>
<td id="wx685">
<p id="wx686">1100–1125</p>
</td>
<td id="wx687">
<ul id="wx688">
<li id="wx689">
<p id="wx690">Дзиенджундзингуо (建中靖國) 1101</p>
</li>

<li id="wx691">
<p id="wx692">Чуннин (崇寧) 1102–1106</p>
</li>

<li id="wx693">
<p id="wx694">Дагуан (大觀) 1107–1110</p>
</li>

<li id="wx695">
<p id="wx696">Джънхъ (政和) 1111–1118</p>
</li>

<li id="wx697">
<p id="wx698">Чунхъ (重和) 1118–1119</p>
</li>

<li id="wx699">
<p id="wx700">Сюенхъ (宣和) 1119–1125</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>

<tr id="wx701">
<td id="wx702"><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B7%D1%83%D0%BD_%28%E6%AC%BD%E5%AE%97%29" class="new" title="Циндзун (欽宗)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Циндзун_(欽宗)" id="wx703">Циндзун (欽宗)</a></td>
<td id="wx704">
<p id="wx705">Джао Хуан (趙桓)</p>
</td>
<td id="wx706">
<p id="wx707">1126–1127</p>
</td>
<td id="wx708">
<ul id="wx709">
<li id="wx710">
<p id="wx711">Дзинкан (靖康) 1125–1127</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>
</table>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Източници" id="wxsec14"><h2 id="wx712">Източници</h2>

<a id="_.D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Литература" id="wxsec15"><h2 id="wx713">Литература</h2>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6_.D0.BE.D1.89.D0.B5" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6_.D0.BE.D1.89.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Виж още" id="wxsec16"><h2 id="wx714">Виж още</h2>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A1%D1%83%D0%BD" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx715">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx716"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="Категория:История на Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:История_на_Китай" wx:page_id="58468" id="wx717">История на Китай</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Dinastia_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Dinastia_Song" id="wx718">Català</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Song-dynastiet" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Song-dynastiet" id="wx719">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Song-Dynastie" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Song-Dynastie" id="wx720">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Song_Dynasty" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Song_Dynasty" id="wx721">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Dinast%C3%ADa_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Dinastía_Song" id="wx722">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Dinastio_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Dinastio_Song" id="wx723">Esperanto</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Dynastie_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Dynastie_Song" id="wx724">Français</a> | <a href="http://zh-classical.wikipedia.org/wiki/%E8%B6%99%E5%AE%8B" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh-classical:趙宋" id="wx725">古文 / 文言文</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%86%A1%EB%82%98%EB%9D%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:송나라" id="wx726">한국어</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Dinastija_Sung" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Dinastija_Sung" id="wx727">Hrvatski</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Dinasti_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Dinasti_Song" id="wx728">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Dinastia_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Dinastia_Song" id="wx729">Italiano</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Song-dynastie" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Song-dynastie" id="wx730">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%AE%8B_%28%E7%8E%8B%E6%9C%9D%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:宋_(王朝)" id="wx731">日本語</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Song-dynastiet" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Song-dynastiet" id="wx732">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Song-dynastiet" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Song-dynastiet" id="wx733">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Dynastia_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Dynastia_Song" id="wx734">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Dinastia_Sung" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Dinastia_Sung" id="wx735">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Dinastia_Song" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Dinastia_Song" id="wx736">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BD_%28%D0%B3%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Сун_(государство)" id="wx737">Русский</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Song-dynastia" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Song-dynastia" id="wx738">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Songdynastin" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Songdynastin" id="wx739">Svenska</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%A3%E0%B8%B2%E0%B8%8A%E0%B8%A7%E0%B8%87%E0%B8%A8%E0%B9%8C%E0%B8%8B%E0%B9%88%E0%B8%87" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:ราชวงศ์ซ่ง" id="wx740">ไทย</a> | <a href="http://vi.wikipedia.org/wiki/Nh%C3%A0_T%E1%BB%91ng" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="vi:Nhà_Tống" id="wx741">Tiếng Việt</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%AE%8B%E6%9C%9D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:宋朝" id="wx742">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="3">
<p id="wx743">Сун Ятсен</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="3">
<p id="wx744">Сун Ятсен</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
