<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Лингвистични методи</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Лингвистични_методи"/>
<meta name="wx_page_id" content="100741"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Лингвистични методи" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Лингвистични методи</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Лингвистика" page_id="98158"/>
<table cellpadding="1" style="float: right; border: 1px solid #8888aa; background: #f7f8ff; padding: 5px; font-size: 90%; margin: 0 15px 0 15px; clear:right;" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td style="background: #ccf; text-align: center;" id="wx4"><b id="wx5"><a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Лингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Лингвистика" wx:page_id="3820" id="wx6">Лингвистика</a></b> </td>
</tr>

<tr id="wx7">
<td id="wx8"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Теоретична лингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Теоретична_лингвистика" wx:page_id="100664" id="wx9">Теоретична лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx10">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx11"><a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%B8" title="Лингвистични методи" wx:linktype="self" wx:pagename="Лингвистични_методи" wx:page_id="100741" id="wx12">Лингвистични методи</a> </td>
</tr>

<tr id="wx13">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx14"><a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D0%BA_%28%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" title="Език (лингвистика)" wx:linktype="known" wx:pagename="Език_(лингвистика)" wx:page_id="3819" id="wx15">Същност на езика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx16">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx17"><a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA" title="Езиков знак" wx:linktype="known" wx:pagename="Езиков_знак" wx:page_id="113126" id="wx18">Езикът като знакова система</a> </td>
</tr>

<tr id="wx19">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx20"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Система на езика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Система_на_езика" id="wx21">Езикът като система</a> </td>
</tr>

<tr id="wx22">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx23"><a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Фонетика" wx:linktype="known" wx:pagename="Фонетика" wx:page_id="47469" id="wx24">Фонетика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx25">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx26"><a href="/wbg/%D0%93%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%82" title="Говорен апарат" wx:linktype="known" wx:pagename="Говорен_апарат" wx:page_id="100898" id="wx27">Говорен апарат</a> </td>
</tr>

<tr id="wx28">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx29"><a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B0%D1%86%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Артикулационна фонетика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Артикулационна_фонетика" id="wx30">Артикулационна фонетика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx31">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx32"><a href="/wbg/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5" title="Гласни звукове" wx:linktype="known" wx:pagename="Гласни_звукове" wx:page_id="146599" id="wx33">Гласни звукове</a> </td>
</tr>

<tr id="wx34">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx35"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5" class="new" title="Съгласни звукове" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Съгласни_звукове" id="wx36">Съгласни звукове</a> </td>
</tr>

<tr id="wx37">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx38"><a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%BA%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Фонетична акустика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фонетична_акустика" id="wx39">Фонетична акустика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx40">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx41"><a href="/wbg/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5" title="Гласни звукове" wx:linktype="known" wx:pagename="Гласни_звукове" wx:page_id="146599" id="wx42">Гласни звукове</a> </td>
</tr>

<tr id="wx43">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx44"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5" class="new" title="Съгласни звукове" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Съгласни_звукове" id="wx45">Съгласни звукове</a> </td>
</tr>

<tr id="wx46">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx47"><a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D1%87%D1%82%D0%B0" title="Фонетично членение на речта" wx:linktype="known" wx:pagename="Фонетично_членение_на_речта" wx:page_id="100651" id="wx48">Фонетично членение на речта</a> </td>
</tr>

<tr id="wx49">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx50"><a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Фонология" wx:linktype="known" wx:pagename="Фонология" wx:page_id="47470" id="wx51">Фонология</a> </td>
</tr>

<tr id="wx52">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx53"><a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B0" title="Фонема" wx:linktype="known" wx:pagename="Фонема" wx:page_id="86541" id="wx54">Фонема</a> </td>
</tr>

<tr id="wx55">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx56"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Позиция на фонемата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Позиция_на_фонемата" id="wx57">Позиция на фонемата</a> </td>
</tr>

<tr id="wx58">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx59"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Опозиция на фонемата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Опозиция_на_фонемата" id="wx60">Опозиция на фонемата</a> </td>
</tr>

<tr id="wx61">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx62"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Дистрибуция на фонемата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дистрибуция_на_фонемата" id="wx63">Дистрибуция на фонемата</a> </td>
</tr>

<tr id="wx64">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx65"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Звукови промени" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Звукови_промени" id="wx66">Звукови промени</a> </td>
</tr>

<tr id="wx67">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx68"><a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Фонетични промени" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фонетични_промени" id="wx69">Фонетични промени</a> </td>
</tr>

<tr id="wx70">
<td style="padding-left: 3.0em;" id="wx71"><a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Нефонетични промени" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нефонетични_промени" id="wx72">Нефонетични промени</a> </td>
</tr>

<tr id="wx73">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx74"><a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F_%28%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5%29" title="Морфология (езикознание)" wx:linktype="known" wx:pagename="Морфология_(езикознание)" wx:page_id="47479" id="wx75">Морфология</a> </td>
</tr>

<tr id="wx76">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx77"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%81" title="Синтаксис" wx:linktype="known" wx:pagename="Синтаксис" wx:page_id="16059" id="wx78">Синтаксис</a> </td>
</tr>

<tr id="wx79">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx80"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Семантика" wx:linktype="known" wx:pagename="Семантика" wx:page_id="47473" id="wx81">Семантика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx82">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx83"><a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Лексикална семантика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лексикална_семантика" id="wx84">Лексикална семантика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx85">
<td style="padding-left: 2.0em;" id="wx86"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%83%D0%BA%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Стуктурална семантика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Стуктурална_семантика" id="wx87">Стуктурална семантика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx88">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx89"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Стилистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Стилистика" wx:page_id="112508" id="wx90">Стилистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx91">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx92"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Диалектология" wx:linktype="known" wx:pagename="Диалектология" wx:page_id="31484" id="wx93">Диалектология</a> </td>
</tr>

<tr id="wx94">
<td style="border-bottom: 1px solid #ccc" id="wx95"/>
</tr>

<tr id="wx96">
<td id="wx97"><a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Приложна лингвистика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Приложна_лингвистика" id="wx98">Приложна лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx99">
<td id="wx100"><a href="/wbg/%D0%9F%D1%81%D0%B8%D1%85%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Психолингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Психолингвистика" wx:page_id="15539" id="wx101">Психолингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx102">
<td id="wx103"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%86%D0%B8%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Социолингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Социолингвистика" wx:page_id="15609" id="wx104">Социолингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx105">
<td id="wx106"><a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Генеративна лингвистика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Генеративна_лингвистика" id="wx107">Генеративна лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx108">
<td id="wx109"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Познавателна лингвистика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Познавателна_лингвистика" id="wx110">Познавателна лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx111">
<td id="wx112"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D1%8E%D1%82%D1%8A%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Компютърна лингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Компютърна_лингвистика" wx:page_id="19419" id="wx113">Компютърна лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx114">
<td id="wx115"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Описателна лингвистика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Описателна_лингвистика" id="wx116">Описателна лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx117">
<td id="wx118"><a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Историческа лингвистика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Историческа_лингвистика" id="wx119">Историческа лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx120">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx121"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Сравнителна лингвистика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сравнителна_лингвистика" id="wx122">Сравнителна лингвистика</a> </td>
</tr>

<tr id="wx123">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx124"><a href="/wbg/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Етимология" wx:linktype="known" wx:pagename="Етимология" wx:page_id="47476" id="wx125">Етимология</a> </td>
</tr>

<tr id="wx126">
<td id="wx127"><a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="История на лингвистиката" wx:linktype="unknown" wx:pagename="История_на_лингвистиката" id="wx128">История на лингвистиката</a> </td>
</tr>

<tr id="wx129">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx130"><a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Лингвистични школи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лингвистични_школи" id="wx131">Лингвистични школи</a> </td>
</tr>

<tr id="wx132">
<td style="padding-left: 1.0em;" id="wx133"><a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B8_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8" class="new" title="Известни лингвисти" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Известни_лингвисти" id="wx134">Известни лингвисти</a> </td>
</tr>

<tr id="wx135">
<td id="wx136"><a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B8" class="new" title="Нерешени проблеми" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нерешени_проблеми" id="wx137">Нерешени проблеми</a> </td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx138"><br id="wx139"/>
</p>

<p id="wx140">Терминът <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%83%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4" title="Научен метод" wx:linktype="known" wx:pagename="Научен_метод" wx:page_id="29205" id="wx141">метод</a> е от гръцки произход и означава изследване, учение, път на познание. В най-общ смисъл под метод се разбира система от променящи се принципи, с помощта на които се достига до обективно познание на действителността. Всяка наука има специфични методи на изследване, затова тук става на въпрос за лингвистични методи. Методите се разделят на две основни групи - синхронични и диахронични.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9A.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9A.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Класификация и систематизация" id="wxsec2"><h2 id="wx142">Класификация и систематизация</h2>

<p id="wx143">Дълги векове езикознанието се изчерпвало в съставянето на граматики. Основният метод или по-скоро подход е бил класификация и систематизация. Това е най-старият подход в науката изобщо, който никога не губи своето значение (класификацията и систематизацията е необходима предпоставка за всяко научно изследване). Класификацията и систематизацията в езикознанието обикновено се осъществяват чрез сегментация (деление) и субституция.</p>

<a id="_.D0.9E.D0.BF.D0.B8.D1.81.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4" name=".D0.9E.D0.BF.D0.B8.D1.81.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Описателен метод" id="wxsec3"><h2 id="wx144">Описателен метод</h2>

<p id="wx145">Това също е един от най-старите методи на изследване. Съставен е още от древните гръцки граматици и се нарича още емпиричен. Терминът описателен не e съвсем точен, тъй като методът не изисква само описание на езиковите факти, а преди всичко те да се анализират и теоретизират. Граматиките, които са съставени на този принцип се наричат описателни или емпирични. Този метод се прилага във всички области на лингвистиката, т.е. всички страни на езика могат да се изучават с него, но най-полезни резултати дава когато се комбинира със сравнително историческия метод. Тъй като с описателния метод се анализира дадено състояние на езика, той спада към т.нар. синхронични методи.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.BE-.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4" name=".D0.A1.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.BE-.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Сравнително-исторически метод" id="wxsec4"><h2 id="wx146">Сравнително-исторически метод</h2>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Категория_инфо" page_id="26117"/>
<dl id="wx147">
<dd id="wx148"><i id="wx149">За повече информация вижте <b id="wx150"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE-%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4_%28%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" title="Сравнително-исторически метод (лингвистика)" wx:linktype="known" wx:pagename="Сравнително-исторически_метод_(лингвистика)" wx:page_id="29227" id="wx151">Сравнително-исторически метод (лингвистика)</a></b>.</i></dd>
</dl>

<p id="wx152"><br id="wx153"/>
<wx:templateend start="wx_t2"/>
</p>

<a id="_.D0.A1.D1.8A.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.B2.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4" name=".D0.A1.D1.8A.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.B2.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Съпоставителен метод" id="wxsec5"><h2 id="wx154">Съпоставителен метод</h2>

<p id="wx155">Този метод спада към синхроничните методи. Чрез него могат да се изследват два неродствени езика, в определен етап от тяхното развитие.</p>

<a id="_.D0.9A.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.B5.D0.BD_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4" name=".D0.9A.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.B5.D0.BD_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Количествен метод" id="wxsec6"><h2 id="wx156">Количествен метод</h2>

<a id="_.D0.A1.D1.82.D1.80.D1.83.D0.BA.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4.D0.B8" name=".D0.A1.D1.82.D1.80.D1.83.D0.BA.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Структуралистични методи" id="wxsec7"><h2 id="wx157">Структуралистични методи</h2>

<p id="wx158">Те се въвеждат след като швейцарския езиковед Фердинант де Сосюр прави революция в общата лингвистика. Той излага в лекционен курс по обща лингвистика(публикуван 3 години след смъртта му) пред студенти своите възгледи относно езика и неговата структура. Той смята, че задачата на лингвиста е да изследва езика сам за себе си, езика като чисто лингвистично явление, а не да изучава връзката между език и общество, език - действителност и т.н. Според Сосюр езиковедът трябва да се занимава с изучаването на вътрешната структура на езика - отношението и връзката между неговите единици. В последствие се появяват три структуралистични школи - американска, датска и пражка, които прилагат нови коренно различни методи при изследване.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D0.BE.D0.BF.D0.BE.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.9C.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D0.BE.D0.BF.D0.BE.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Метод на опозицията" id="wxsec8"><h3 id="wx159">Метод на опозицията</h3>

<p id="wx160">Този метод е въведен от пражкия лингвистичен кръжок и може да се приложи при изучаването на езици, чиито основни единици са известни. Обикновено при прилагането на метода се действа по следния начин: първо се посочвот опозитивните двойки (б - п - опозиция звучност - беззвучност), след това се разкрива характера, стрвуктурата на опозицията, дали е съществена или не.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B8.D0.B1.D1.83.D1.86.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.9C.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B8.D0.B1.D1.83.D1.86.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Метод на дистрибуцията" id="wxsec9"><h3 id="wx161">Метод на дистрибуцията</h3>

<p id="wx162">Този метод е използван от американската лингвистична школа при изучаването на индианските езици. Той е приложим най-добре при изучаването на напълно непознати езици и чрез него могат да се установят основните езикови единици. Дистрибуцията бива допълнителна, ограничена, свободна, контрастна.</p>
</wx:section></wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%B8" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx163">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx164"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Категория:Лингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Лингвистика" wx:page_id="20808" id="wx165">Лингвистика</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name=""/></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx166">Сравнително-исторически метод (лингвистика)</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
