<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Георги Райчев</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Георги_Райчев"/>
<meta name="wx_page_id" content="53538"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Георги Райчев" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Георги Райчев</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Биография_инфо" page_id="25848"/>
<table style="float:right" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td id="wx4">
<table class="toccolours" style="text-align:center; float:right; margin:0em 0em 1em 1em; width:20em;" id="wx5">
<tr id="wx6">
<td colspan="2" style="font-size: larger;" id="wx7"><strong style="font-variant:small-caps;" id="wx8">Георги Райчев</strong><br id="wx9"/>
<p id="wx10">български писател</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx11">
<td colspan="2" id="wx12"/>
</tr>

<tr id="wx13">
<th id="wx14">
<p id="wx15">Роден:</p>
</th>
<td id="wx16"><a href="/wbg/7_%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="7 декември" wx:linktype="known" wx:pagename="7_декември" wx:page_id="2607" id="wx17">7 декември</a> <a href="/wbg/1882" title="1882" wx:linktype="known" wx:pagename="1882" wx:page_id="2704" id="wx18">1882</a> <br id="wx19"/>
<a href="/wbg/%D0%97%D0%B5%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD" title="Землен" wx:linktype="known" wx:pagename="Землен" wx:page_id="15017" id="wx20">Топрак хисар</a>
<p id="wx21">, <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx22">България</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx23">
<th id="wx24">
<p id="wx25">Починал:</p>
</th>
<td id="wx26"><a href="/wbg/18_%D1%84%D0%B5%D0%B2%D1%80%D1%83%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="18 февруари" wx:linktype="known" wx:pagename="18_февруари" wx:page_id="2355" id="wx27">18 февруари</a> <a href="/wbg/1947" title="1947" wx:linktype="known" wx:pagename="1947" wx:page_id="2769" id="wx28">1947</a><br id="wx29"/>
<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx30">София</a>
<p id="wx31">, <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx32">България</a></p>
</td>
</tr>
</table>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx33"><b id="wx34">Георги Михалев (или Михайлов) Райчев</b> е <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx35">български</a> писател, роден на <a href="/wbg/7_%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="7 декември" wx:linktype="known" wx:pagename="7_декември" wx:page_id="2607" id="wx36">7 декември</a> <a href="/wbg/1882" title="1882" wx:linktype="known" wx:pagename="1882" wx:page_id="2704" id="wx37">1882</a> година в с. Топрак хисар, сега <a href="/wbg/%D0%97%D0%B5%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD" title="Землен" wx:linktype="known" wx:pagename="Землен" wx:page_id="15017" id="wx38">Землен</a>. Починал е на <a href="/wbg/18_%D1%84%D0%B5%D0%B2%D1%80%D1%83%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="18 февруари" wx:linktype="known" wx:pagename="18_февруари" wx:page_id="2355" id="wx39">18 февруари</a> <a href="/wbg/1947" title="1947" wx:linktype="known" wx:pagename="1947" wx:page_id="2769" id="wx40">1947</a> година в гр. <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx41">София</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.91.D0.B8.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.91.D0.B8.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Биография" id="wxsec2"><h2 id="wx42">Биография</h2>

<p id="wx43">Не успява да завърши гимназиалното си образование, но си намира работа като писар в <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%97%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0" title="Стара Загора" wx:linktype="known" wx:pagename="Стара_Загора" wx:page_id="3100" id="wx44">Стара Загора</a> ({1906-1907 гг.), а по-късно - като деловодител в III мъжка гимназия в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx45">София</a> (1908-1910 гг.) и VІ мъжка прогимназия в София (1910-1919 гг.). Дългогодишен библиотекар в Министерството на финансите и Народното събрание, коректор, журналист, инспектор на читалищата при Министерството на Народното просвещение.</p>

<p id="wx46">Първите му произведения датират от около <a href="/wbg/1907" title="1907" wx:linktype="known" wx:pagename="1907" wx:page_id="2729" id="wx47">1907</a> г. и клонят стилово към <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Символизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Символизъм" wx:page_id="93971" id="wx48">символизма</a>. През 1923-1924 гг. е командирован в <a href="/wbg/%D0%9C%D1%8E%D0%BD%D1%85%D0%B5%D0%BD" title="Мюнхен" wx:linktype="known" wx:pagename="Мюнхен" wx:page_id="25980" id="wx49">Мюнхен</a> по същото време, когато там са другите двама основни представители на литературното направление <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Диаболизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Диаболизъм" wx:page_id="97289" id="wx50">диаболизъм</a> в българската литература - <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%9C%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2" title="Светослав Минков" wx:linktype="known" wx:pagename="Светослав_Минков" wx:page_id="3231" id="wx51">Светослав Минков</a> и <a href="/wbg/%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2" class="new" title="Владимир Полянов" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Владимир_Полянов" id="wx52">Владимир Полянов</a>, все още черпещи с пълни шепи от бурния следвоенен културен живот в Германия. И тримата са силно впечатлени от мистиката и експресивната сила на творби като <i id="wx53">„<a href="/wbg/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BC" title="Голем" wx:linktype="known" wx:pagename="Голем" wx:page_id="71386" id="wx54">Голем</a>“</i> на <a href="/wbg/%D0%93%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2_%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA" class="new" title="Густав Майринк" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Густав_Майринк" id="wx55">Густав Майринк</a>, от страховитите и загадъчни разкази на <a href="/wbg/%D0%95%D0%B4%D0%B3%D0%B0%D1%80_%D0%90%D0%BB%D1%8A%D0%BD_%D0%9F%D0%BE" title="Едгар Алън По" wx:linktype="known" wx:pagename="Едгар_Алън_По" wx:page_id="9489" id="wx56">Едгар Алън По</a>, от неувяхващото въздействие на Хофмановите приказки, от водовъртежа от страсти, обхванал света в зората на индустриализацията, множеството революционни технически и научни открития, желанието да се живее „на максимум“ след оцеляването от Първата световна война с масовите кръвопролития, бомбардировките от въздуха, химическите оръжия...</p>

<p id="wx57">Още преди това Георги Райчев е започнал да публикува. През 1918 г. излиза <i id="wx58">„Любов в полето“</i>, през 1919 г. - <i id="wx59">„Мъничък свят. Бележник на един разлюбен“</i>, през 1920 г. - <i id="wx60">„Царица Неранза“</i>, а през 1923 г. - <i id="wx61">„Греховна повест“</i>. От това време са също повестите <i id="wx62">„Лина“</i> (1922 г.) и <i id="wx63">„Грях“</i> (1923 г.). През 1923 г. излиза диаболичният сборник на Георги Райчев <i id="wx64">„Разкази“</i>. Най-известни творби от по-късното му творчество са <i id="wx65">„Песен на гората“</i> (1928 г.), <i id="wx66">„Еленово царство“</i> - драматична легенда в стихове (1929 г.), <i id="wx67">„Божи дарове“</i> (1930 г.).</p>

<a id="_.D0.A1.D1.82.D0.B8.D0.BB_.D0.B8_.D0.BE.D1.81.D0.BE.D0.B1.D0.B5.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B8" name=".D0.A1.D1.82.D0.B8.D0.BB_.D0.B8_.D0.BE.D1.81.D0.BE.D0.B1.D0.B5.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Стил и особености" id="wxsec3"><h2 id="wx68">Стил и особености</h2>

<p id="wx69">Още в <i id="wx70">„Царица Неранза“</i> и <i id="wx71">„Греховна повест“</i> в стила на Райчев се усеща ясно стремежът към модерност под влиянието на полския писател <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%9F%D1%88%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D1%88%D0%B5%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Станислав Пшибишевски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Станислав_Пшибишевски" id="wx72">Станислав Пшибишевски</a> и неговата поема <i id="wx73">„De Profundis“</i> (от лат.: <i id="wx74">„Из дълбините“</i> - <i id="wx75">разбирай „адови“</i>, бел. р.), желанието да се изследват тъмните страни на психиката.</p>

<p id="wx76">Най-ясно и ярко този интерес проличава обаче в диаболичния му сборник от 1923 г. <i id="wx77">„Разкази“</i> (<i id="wx78">„Страх“</i>, <i id="wx79">„Безумие“</i>, <i id="wx80">„Съновидения“</i>, <i id="wx81">„Лина“</i>, <i id="wx82">„Грях“</i>, <i id="wx83">„Карнавал“</i>, <i id="wx84">„Незнайният“</i>). В българската литература той е един от авторите, които успяват най-добре да облекат в художествена плът търсенето на ново познание за личността чрез разкриване на гранични психични състояния.</p>

<p id="wx85">Героите му са запомнящи се, убедително и оригинално замислени образи, обладани от терзания, страст, трескаво борещи се с нагона си. Райчев е един от първите ни писатели, пишещи така откровено и задълбочено, донякъде под влияние на Фройд, за промяната от патриархалното свенливо и селско възприемане на пола към модерното, нееднозначно, урбанистично и разпънато между ерос и танатос изживяване на всички сексуални фантазии, както от мъжете, така и от жените, и това до къде могат да отведат личността.</p>

<p id="wx86">Тези проблеми са залегнали и в повестите <i id="wx87">„Лина“</i> <i id="wx88">„Грях“</i>. Интересното е, че самият Георги Райчев по-късно се дистанцира от тия свои творби и увлечения, макар че те остават най-ценният му принос в родната ни литература.</p>

<a id="_.D0.9B.D1.8E.D0.B1.D0.BE.D0.BF.D0.B8.D1.82.D0.BD.D0.B8_.D1.84.D0.B0.D0.BA.D1.82.D0.B8" name=".D0.9B.D1.8E.D0.B1.D0.BE.D0.BF.D0.B8.D1.82.D0.BD.D0.B8_.D1.84.D0.B0.D0.BA.D1.82.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Любопитни факти" id="wxsec4"><h2 id="wx89">Любопитни факти</h2>

<p id="wx90">Запазен е разказ на Георги Райчев, че когато е бил двумесечно бебе, едва не е умрял и е бил излекуван по чудо.</p>

<p id="wx91">Твърде болнав от раждането си, скоро след това положението му още повече се влошило и бабата, която викали да му бае, обявила, че е безсилна. Челюстите на двумесечното бебе се схванали и не можело да суче, родителите били отчаяни. Бащата, дългогодишен кмет, кръчмар и дюкянджия, въпреки доброто си материално състояние не знаел към кого да се обърне. Тогава на вратата се похлопало и когато отворили, видели белобрад старец, сякаш излязъл от приказките. Поканили го, а той, като съзрял кърмачето, им казал да загреят вода и започнал да разтрива детето, после опипал внимателно челюстта му и я наместил. Малко по-късно бебето започнало да суче и температурата му спаднала. На сутринта старият човек си бил тръгнал и родителите на Георги Райчев не успели да научат дори името му.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Източници" id="wxsec5"><h2 id="wx92">Източници</h2>

<ul id="wx93">
<li id="wx94"><a href="http://bgf.zavinagi.org/index.php/Георги_Райчев" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx95">статия за писателя в БГ-Фантастика</a></li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B8_%D0%A0%D0%B0%D0%B9%D1%87%D0%B5%D0%B2" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx96">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx97"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8" title="Категория:Български писатели" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Български_писатели" wx:page_id="27256" id="wx98">Български писатели</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="починал-място">
<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx99">София</a>
<p id="wx100">, <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx101">България</a></p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
