<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Българо-византийски войни</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Българо-византийски_войни"/>
<meta name="wx_page_id" content="168738"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Българо-византийски войни" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Българо-византийски войни</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Инфокутия_Военен_Конфликт" page_id="161033"/>
<table class="toccolours" cellspacing="4" style="float: right; margin: 0 0 1em 1em; width: 315px; border:solid 1px #aaa; padding:0px; font-size: 90%; clear: right; background-color:#FAFEFA; text-align: left;" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td colspan="2" style="background: lightsteelblue; text-align: center;" id="wx4"><b id="wx5">Българо-византийски войни</b> </td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure" id="wx6">
<td colspan="2" style="text-align: center;" id="wx7">
<p id="wx8">Конфликт:</p>
</td>
</tr>

<tr class="hiddenStructureImage:BG Wikipedia B B WARS.jpg" id="wx9">
<td colspan="2" style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" id="wx10"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:BG_Wikipedia_B_B_WARS.jpg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:BG_Wikipedia_B_B_WARS.jpg" id="wx11"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:BG_Wikipedia_B_B_WARS.jpg" alt="" width="300" id="wx12"/></a><br id="wx13"/>
<b id="wx14"><i id="wx15">Отгоре, по часовниковата стрелка: Крум пирува след победата над император Никифор<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx16"/></sup>, Симеон Велики пред портите на Константинопол<sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx17"/></sup>, Василий II Българоубиец, Въстаналите българи обявяват Петър Делян за свой цар<sup id="_ref-2" class="reference"><a href="#_note-2" title="" wx:fragment="_note-2" wx:linktype="note" id="wx18"/></sup>, Константин XI - последният император на Византия</i></b> </td>
</tr>

<tr id="wx19">
<td colspan="2" id="wx20">
<table class="infobox" width="100%" style="margin: 0; cellpadding: 0; padding: 0; border:0; background-color:#FAFEFA;" id="wx21">
<tr id="wx22">
<th style="text-align: left; width: 50px" valign="top" id="wx23">
<p id="wx24">Период</p>
</th>
<td id="wx25"><a href="/wbg/499" title="499" wx:linktype="known" wx:pagename="499" wx:page_id="21478" id="wx26">499</a>
<p id="wx27">- <a href="/wbg/1364" title="1364" wx:linktype="known" wx:pagename="1364" wx:page_id="17105" id="wx28">1364</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx29">
<th style="text-align: left;" valign="top" id="wx30">
<p id="wx31">Място</p>
</th>
<td id="wx32">
<p id="wx33">България и Византия</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx34">
<th style="text-align: left;" valign="top" id="wx35">
<p id="wx36">Резултат</p>
</th>
<td id="wx37">
<p id="wx38">неопределен</p>
</td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure" id="wx39">
<th style="text-align: left;" valign="top" id="wx40">
<p id="wx41">Причина</p>
</th>
<td id="wx42"/>
</tr>

<tr class="hiddenStructure" id="wx43">
<th style="text-align: left;" valign="top" id="wx44">
<p id="wx45">Повод</p>
</th>
<td id="wx46"/>
</tr>

<tr class="hiddenStructureИ двете империи променят териториите си многократно." id="wx47">
<th style="text-align: left;" valign="top" id="wx48">
<p id="wx49">Територия</p>
</th>
<td id="wx50">
<p id="wx51">И двете империи променят териториите си многократно.</p>
</td>
</tr>
</table>
</td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure[[Картинка:Coat of Arms of the Bulgarian Empire.PNG|20px]] [[България]]" id="wx52">
<td colspan="2" style="background: lightsteelblue; text-align: center;" id="wx53"><b id="wx54">Воюващи страни</b> </td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure[[Картинка:Coat of Arms of the Bulgarian Empire.PNG|20px]] [[България]]" id="wx55">
<td style="border-right: 1px solid #aaa;" valign="top" id="wx56"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Coat_of_Arms_of_the_Bulgarian_Empire.PNG" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Coat_of_Arms_of_the_Bulgarian_Empire.PNG" id="wx57"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Coat_of_Arms_of_the_Bulgarian_Empire.PNG" alt="" width="20" id="wx58"/></a> <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx59">България</a> </td>
<td valign="top" id="wx60"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag_of_Palaeologus_Emperor.svg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Flag_of_Palaeologus_Emperor.svg" id="wx61"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag_of_Palaeologus_Emperor.svg" alt="" width="20" id="wx62"/></a> <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx63">Византия</a> </td>
</tr>

<tr id="wx64">
<td colspan="2" style="background: lightsteelblue; text-align: center;" id="wx65"><b id="wx66">Командири</b> </td>
</tr>

<tr id="wx67">
<td style="border-right: 1px solid #aaa;" valign="top" id="wx68">
<p id="wx69">• <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Заверган" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Заверган" id="wx70">Заверган</a><br id="wx71"/>
 • <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%83%D1%85" title="Аспарух" wx:linktype="known" wx:pagename="Аспарух" wx:page_id="16011" id="wx72">Аспарух</a><br id="wx73"/>
 • <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BB" title="Тервел" wx:linktype="known" wx:pagename="Тервел" wx:page_id="10401" id="wx74">Тервел</a><br id="wx75"/>
 • <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Крум" wx:linktype="known" wx:pagename="Крум" wx:page_id="49213" id="wx76">Крум</a><br id="wx77"/>
 • <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%B1%D1%83%D0%BB" title="Исбул" wx:linktype="known" wx:pagename="Исбул" wx:page_id="65428" id="wx78">Исбул</a><br id="wx79"/>
 • <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BE%D0%BD_I" title="Симеон I" wx:linktype="known" wx:pagename="Симеон_I" wx:page_id="22897" id="wx80">Симеон I</a><br id="wx81"/>
 • <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B8%D0%BB" title="Самуил" wx:linktype="known" wx:pagename="Самуил" wx:page_id="18907" id="wx82">Самуил</a><br id="wx83"/>
 • <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D1%86" title="Ивац" wx:linktype="known" wx:pagename="Ивац" wx:page_id="75648" id="wx84">Ивац</a><br id="wx85"/>
 • <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_IV" title="Петър IV" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_IV" wx:page_id="71330" id="wx86">Петър IV</a><br id="wx87"/>
 • <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD_I" title="Иван Асен I" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Асен_I" wx:page_id="55348" id="wx88">Асен</a><br id="wx89"/>
 • <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%8F%D0%BD" title="Калоян" wx:linktype="known" wx:pagename="Калоян" wx:page_id="19062" id="wx90">Калоян</a><br id="wx91"/>
 • <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80_%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Теодор Светослав" wx:linktype="known" wx:pagename="Теодор_Светослав" wx:page_id="51322" id="wx92">Теодор Светослав</a></p>
</td>
<td valign="top" id="wx93">
<p id="wx94">• <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_IV" title="Константин IV" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_IV" wx:page_id="85637" id="wx95">Константин IV</a><br id="wx96"/>
 • <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_V" title="Константин V" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_V" wx:page_id="31465" id="wx97">Константин V</a><br id="wx98"/>
 • <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%84%D0%BE%D1%80_I" title="Никифор I" wx:linktype="known" wx:pagename="Никифор_I" wx:page_id="97984" id="wx99">Никифор I</a><br id="wx100"/>
 • <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%84%D0%B8%D0%BB_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Теофил (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Теофил_(Византийска_империя)" wx:page_id="105780" id="wx101">Теофил</a><br id="wx102"/>
 • <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_I_%D0%A6%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Йоан I Цимиски" wx:linktype="known" wx:pagename="Йоан_I_Цимиски" wx:page_id="22708" id="wx103">Йоан I Цимиски</a><br id="wx104"/>
 • <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%B9_II" title="Василий II" wx:linktype="known" wx:pagename="Василий_II" wx:page_id="93079" id="wx105">Василий II</a><br id="wx106"/>
 • <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_III_%D0%94%D1%83%D0%BA%D0%B0_%D0%92%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%86%D0%B8" class="new" title="Йоан III Дука Ватаци" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Йоан_III_Дука_Ватаци" id="wx107">Йоан III Дука Ватаци</a><br id="wx108"/>
 • <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B0_%D0%A2%D0%B0%D1%80%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BE%D1%82" class="new" title="Михаил Глава Тарханиот" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Михаил_Глава_Тарханиот" id="wx109">Михаил Глава Тарханиот</a></p>
</td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure" id="wx110">
<td colspan="2" style="background: lightsteelblue; text-align: center;" id="wx111"><b id="wx112">Сили</b> </td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure" id="wx113">
<td style="border-right: 1px solid #aaa;" valign="top" id="wx114"/>
<td valign="top" id="wx115"/>
</tr>

<tr class="hiddenStructure[[Картинка:Coat of Arms of the Bulgarian Empire.PNG|20px]] [[България]]" id="wx116">
<td colspan="2" style="background: lightsteelblue; text-align: center;" id="wx117"><b id="wx118">Жертви</b> </td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure?" id="wx119">
<td style="border-right: 1px solid #aaa;" valign="top" id="wx120">
<p id="wx121"> ?</p>
</td>
<td valign="top" id="wx122">
<p id="wx123"> ?</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx124">
<td width="50%" id="wx125"/>
<td width="50%" id="wx126"/>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx127"><b id="wx128">Българо-византийските войни</b> са поредица от сблъсъци между <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Източна Римска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_Римска_империя" wx:page_id="54160" id="wx129">Източната Римска империя</a> (<a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx130">Византия</a>) и <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Българи" wx:linktype="known" wx:pagename="Българи" wx:page_id="15400" id="wx131">българите</a> на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2" title="Балкански полуостров" wx:linktype="known" wx:pagename="Балкански_полуостров" wx:page_id="26093" id="wx132">Балканския полуостров</a>, които продължават през по-голямата част от <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B5" title="Средновековие" wx:linktype="known" wx:pagename="Средновековие" wx:page_id="16019" id="wx133">Средновековието</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9E.D0.B1.D0.B7.D0.BE.D1.80" name=".D0.9E.D0.B1.D0.B7.D0.BE.D1.80"/>
<wx:section level="2" title="Обзор" id="wxsec2"><h2 id="wx134">Обзор</h2>

<p id="wx135">Българо-византийските войни започват след разпадането на хунската държава на <a href="/wbg/%D0%90%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B0" title="Атила" wx:linktype="known" wx:pagename="Атила" wx:page_id="28865" id="wx136">Атила</a> (453 г.), когато българите се нареждат сред северните съседи на империята. Българските нападения се превръщат в една от отличителните черти на управлението на император <a href="/wbg/%D0%AE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B0%D0%BD_I" title="Юстиниан I" wx:linktype="known" wx:pagename="Юстиниан_I" wx:page_id="35160" id="wx137">Юстиниан I</a> (527-565 г.).</p>

<p id="wx138">Нов етап в българо-византийските отношения настъпва през 681 г., когато част от българските племена начело с <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%83%D1%85" title="Аспарух" wx:linktype="known" wx:pagename="Аспарух" wx:page_id="16011" id="wx139">Аспарух</a> се установяват на Долни <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx140">Дунав</a>. <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0" title="Първата българска държава" wx:linktype="known" wx:pagename="Първата_българска_държава" wx:page_id="133493" id="wx141">Първата българска държава</a> е основана върху византийска територия между Дунав и <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Стара планина" wx:linktype="known" wx:pagename="Стара_планина" wx:page_id="16081" id="wx142">Стара планина</a> и продължава да се разширява на юг, югозапад и запад за сметка на Византия. Успехът в относително редките въоръжени конфликти до средата на VIII в. позволява на българите да утвърдят държавата си с център <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0" title="Плиска" wx:linktype="known" wx:pagename="Плиска" wx:page_id="4067" id="wx143">Плиска</a>.</p>

<p id="wx144">В периода от 755 до 775 г. (при император <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_V" title="Константин V" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_V" wx:page_id="31465" id="wx145">Константин V</a>) и през 811 г. Византия предприема неколкократно опити да я унищожи. Последният от тези опити завършва със съкрушителното поражение на <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%84%D0%BE%D1%80_I_%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Никифор I Геник" wx:linktype="known" wx:pagename="Никифор_I_Геник" wx:page_id="107653" id="wx146">Никифор I Геник</a> от войските на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BD_%28%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%BB%D0%B0%29" title="Кан (титла)" wx:linktype="known" wx:pagename="Кан_(титла)" wx:page_id="118605" id="wx147">кан</a> <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Крум" wx:linktype="known" wx:pagename="Крум" wx:page_id="49213" id="wx148">Крум</a> в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%92%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Битка при Върбишки проход" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Върбишки_проход" wx:page_id="112915" id="wx149">битката при Върбишкия проход</a>. След тази битка <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx150">България</a> получава превес над <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx151">Византия</a> и до средата на IX в. отнема от нея значителни територии в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx152">Тракия</a> и <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Македония" wx:linktype="known" wx:pagename="Македония" wx:page_id="16681" id="wx153">Македония</a>.</p>

<p id="wx154">Войните не определят напълно двустранните отношения. Честите сблъсъци се сменят с продължителни периоди на мир, особено след като при княз <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_I" title="Борис I" wx:linktype="known" wx:pagename="Борис_I" wx:page_id="46810" id="wx155">Борис I</a> (852-889 г.) българите приемат <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Християнство" wx:linktype="known" wx:pagename="Християнство" wx:page_id="22329" id="wx156">християнството</a> от Византия. Цар <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BE%D0%BD_I" title="Симеон I" wx:linktype="known" wx:pagename="Симеон_I" wx:page_id="22897" id="wx157">Симеон</a>, син на Борис, наследил властта след краткотрайното управление на <a href="/wbg/%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%A0%D0%B0%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B5" title="Владимир Расате" wx:linktype="known" wx:pagename="Владимир_Расате" wx:page_id="57892" id="wx158">Владимир Расате</a> (889-893 г.), не само възприема и развива византийската и християнската култура, но се превръща в съперник на Византия на бойното поле. След времето на Крум през 813-814 г., при Симеон през 917-923 г. България отново заплашва пряко византийската столица <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx159">Константинопол</a>.</p>

<p id="wx160">След няколко десетилетия на мир, българо-византийските отношения отново се влошават в края на царуването на Симеоновия наследник <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_I" title="Петър I" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_I" wx:page_id="72200" id="wx161">Петър</a>. През 971 г. император <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_I_%D0%A6%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%85%D0%B8%D0%B9" title="Йоан I Цимисхий" wx:linktype="known" wx:pagename="Йоан_I_Цимисхий" wx:page_id="99656" id="wx162">Йоан I Цимисхий</a> завоюва българската столица <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Велики Преслав" wx:linktype="known" wx:pagename="Велики_Преслав" wx:page_id="4062" id="wx163">Велики Преслав</a>. Заедно с Преслав под византийска власт падат източните и част от северозападните територии на българското царство, но с това само е дадено начало на близо половинвековни войни с <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%83%D0%BB%D0%B8" title="Комитопули" wx:linktype="known" wx:pagename="Комитопули" wx:page_id="51849" id="wx164">комитопулите</a> и най-изявения от тях - <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B8%D0%BB" title="Самуил" wx:linktype="known" wx:pagename="Самуил" wx:page_id="18907" id="wx165">Самуил</a>. Византийският император <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%B9_II_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Василий II (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Василий_II_(Византийска_империя)" wx:page_id="31522" id="wx166">Василий II</a> печели решителната <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B0_%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0" title="Беласишка битка" wx:linktype="known" wx:pagename="Беласишка_битка" wx:page_id="165585" id="wx167">битка</a> със Самуил при <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Беласица" wx:linktype="known" wx:pagename="Беласица" wx:page_id="16180" id="wx168">Беласица</a> през 1014 г. и четири години по-късно слага край на Първата българска държава.</p>

<p id="wx169">Въпреки няколко големи въстания на българите през XI в. (като тези на <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%94%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D0%BD" title="Петър Делян" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_Делян" wx:page_id="45421" id="wx170">Петър Делян</a> през 1040-1041 г. и <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B8_%D0%92%D0%BE%D0%B9%D1%82%D0%B5%D1%85" title="Георги Войтех" wx:linktype="known" wx:pagename="Георги_Войтех" wx:page_id="180707" id="wx171">Георги Войтех</a> през 1072 г.), византийското владичество продължава повече от 160 години. Въстанието на <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%86%D0%B8" title="Асеновци" wx:linktype="known" wx:pagename="Асеновци" wx:page_id="14256" id="wx172">Асеновци</a> през 1185-1187 г. (според друга датировка - 1186-1188 г.) води до създаването на <a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0" title="Втора българска държава" wx:linktype="known" wx:pagename="Втора_българска_държава" wx:page_id="73112" id="wx173">Търновското царство</a>, но част от българските земи остават под византийска власт до отвоюването им от цар <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%8F%D0%BD" title="Калоян" wx:linktype="known" wx:pagename="Калоян" wx:page_id="19062" id="wx174">Калоян</a> в началото на XIII в.</p>

<p id="wx175">След завладяването на Константинопол от западните кръстоносци през 1204 г. България воюва спорадично с византийските държавици Епир и Никея. Наред с отслабването на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Латинска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Латинска_империя" wx:page_id="116384" id="wx176">Латинската империя</a>, победата на цар <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD_II" title="Иван Асен II" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Асен_II" wx:page_id="10387" id="wx177">Иван Асен II</a> над епирския владетел <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" title="Теодор Комнин" wx:linktype="known" wx:pagename="Теодор_Комнин" wx:page_id="98176" id="wx178">Теодор Комнин</a> в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9A%D0%BB%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Битка при Клокотница" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Клокотница" wx:page_id="133681" id="wx179">битката при Клокотница</a> през 1230 г. превръща търновския владетел в господар на по-голямата част от Балканския полуостров. Пораженията от <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Никейска империя" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Никейска_империя" id="wx180">Никея</a> през 1246 и 1254-1256 г. променят това статукво и дават възможност на малоазийската византийска държава да овладее подстъпите, а впоследствие и самия Константинопол от кръстоносците.</p>

<p id="wx181">Войните на българите с възстановената през 1261 г. Византийска империя, наред с нашествията на татари и унгарци и с вътрешните междуособици, допринасят за отслабването на Търновското царство през втората половина на XIII в. Временното укрепване при цар <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80_%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Теодор Светослав" wx:linktype="known" wx:pagename="Теодор_Светослав" wx:page_id="51322" id="wx182">Теодор Светослав</a> в началото на XIV в. е постигнато след успешна война с византийците. През този период двете държави воюват главно за власт над отделни области в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx183">Тракия</a>. Въпреки променливия успех българите успяват да се възползват от продължителните граждански войни във Византия в последните години от управлението на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BA_II_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3" title="Андроник II Палеолог" wx:linktype="known" wx:pagename="Андроник_II_Палеолог" wx:page_id="66185" id="wx184">Андроник II Палеолог</a> (1282-1328) и през 1341-1347 г., за да завладеят част от византийска Тракия. Честите войни водят до взаимно отслабване на двете държави и улесняват проникването на <a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%82%D1%83%D1%80%D1%86%D0%B8" class="new" title="Османски турци" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Османски_турци" id="wx185">османските турци</a> и първите им завоевания на Балканите. Последната война между България и Византия се води през 1364 г. в спор за черноморските пристанища <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Месемврия" wx:linktype="known" wx:pagename="Месемврия" wx:page_id="89326" id="wx186">Месемврия</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%85%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BE" title="Анхиало" wx:linktype="known" wx:pagename="Анхиало" wx:page_id="144311" id="wx187">Анхиало</a>. По същото време османците вече са завоювали значителна част от Тракия и продължават напредването си на Балканите.</p>

<a id="_.D0.92.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.28VII-XI_.D0.B2.D0.B5.D0.BA.29" name=".D0.92.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.28VII-XI_.D0.B2.D0.B5.D0.BA.29"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Войни между Византия и Първата българска държава (VII-XI век)" id="wxsec3"><h2 id="wx188">Войни между Византия и Първата българска държава (VII-XI век)</h2>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F.3A_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B7_V-VII_.D0.B2.D0.B5.D0.BA" name=".D0.9F.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F:_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B7_V-VII_.D0.B2.D0.B5.D0.BA"/>
<wx:section level="3" title="Предистория: Български нападения през V-VII век" id="wxsec7"><h3 id="wx189">Предистория: Български нападения през V-VII век</h3>

<p id="wx190">Враждите между ранните българи (т. нар. <i id="wx191">прабългари</i>) и византийците започват още в края на V в. Смъртта на хунския вожд <a href="/wbg/%D0%90%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B0" title="Атила" wx:linktype="known" wx:pagename="Атила" wx:page_id="28865" id="wx192">Атила</a> през <a href="/wbg/453" title="453" wx:linktype="known" wx:pagename="453" wx:page_id="21523" id="wx193">453</a> г. и последвалото разпадане на държавата му заварват българите разделени на няколко големи групи. Едните обитават <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Панония" wx:linktype="known" wx:pagename="Панония" wx:page_id="67799" id="wx194">Панония</a> (части от днешни <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Унгария" wx:linktype="known" wx:pagename="Унгария" wx:page_id="19233" id="wx195">Унгария</a>, <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%B9%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Войводина" wx:linktype="known" wx:pagename="Войводина" wx:page_id="51794" id="wx196">Войводина</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Славония" wx:linktype="known" wx:pagename="Славония" wx:page_id="92543" id="wx197">Славония</a>), а други - степите около <a href="/wbg/%D0%90%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Азовско море" wx:linktype="known" wx:pagename="Азовско_море" wx:page_id="64678" id="wx198">Азовско море</a>. Проблемите на Византия идват главно от панонските българи<sup id="_ref-3" class="reference"><a href="#_note-3" title="" wx:fragment="_note-3" wx:linktype="note" id="wx199"/></sup>. Двустранните отношения са нееднозначни - империята е принудена да търпи българските набези в балканските си владения (диоцезите Тракия и Илирикум) и същевременно да поддържа добри отношения с българите, които използва като наемници в борбите с други свои врагове и преди всичко срещу <a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D1%82%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%B8" title="Остготи" wx:linktype="known" wx:pagename="Остготи" wx:page_id="10449" id="wx200">остготите</a>.<sup id="_ref-4" class="reference"><a href="#_note-4" title="" wx:fragment="_note-4" wx:linktype="note" id="wx201"/></sup> Макар и не без известна несигурност, дължаща се на склонността на някои летописци да наричат нападателите с архаични имена (например "<i id="wx202">хуни</i>"), историческите извори свидетелстват за мащабни български нападения в балканските земи през <a href="/wbg/493" title="493" wx:linktype="known" wx:pagename="493" wx:page_id="21484" id="wx203">493</a>, <a href="/wbg/499" title="499" wx:linktype="known" wx:pagename="499" wx:page_id="21478" id="wx204">499</a> и <a href="/wbg/502" title="502" wx:linktype="known" wx:pagename="502" wx:page_id="21475" id="wx205">502</a> г.<sup id="_ref-5" class="reference"><a href="#_note-5" title="" wx:fragment="_note-5" wx:linktype="note" id="wx206"/></sup> Българската заплаха принуждава император <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B9_I" title="Анастасий I" wx:linktype="known" wx:pagename="Анастасий_I" wx:page_id="146784" id="wx207">Анастасий I</a> (управлявал през 491-518 г.) да построи т. нар. <i id="wx208">Дълга стена</i> между бреговете на <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Черно море" wx:linktype="known" wx:pagename="Черно_море" wx:page_id="22406" id="wx209">Черно</a> и <a href="/wbg/%D0%9C%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Мраморно море" wx:linktype="known" wx:pagename="Мраморно_море" wx:page_id="46804" id="wx210">Мраморно море</a>, отстояща на петдесетина километра от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx211">Константинопол</a>.<sup id="_ref-6" class="reference"><a href="#_note-6" title="" wx:fragment="_note-6" wx:linktype="note" id="wx212"/></sup> След поражение, претърпяно от византийска войска в Тракия още през 499 г., империята не успява да окаже ефективен отпор на българите. Нови техни нападения са регистрирани в последните години от царуването на Анастасий I, когато (513-515 г.) те подкрепят и разбунтувалия се пълководец Виталиан.<sup id="_ref-7" class="reference"><a href="#_note-7" title="" wx:fragment="_note-7" wx:linktype="note" id="wx213"/></sup></p>

<p id="wx214">По свидетелство на византийски и западни хронисти, при император <a href="/wbg/%D0%AE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B0%D0%BD_I" title="Юстиниан I" wx:linktype="known" wx:pagename="Юстиниан_I" wx:page_id="35160" id="wx215">Юстиниан I</a> (527-565) нахлуванията на българите през р. <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx216">Дунав</a> стават почти всяка година паралелно със славянски нападения в пределите на империята.<sup id="_ref-8" class="reference"><a href="#_note-8" title="" wx:fragment="_note-8" wx:linktype="note" id="wx217"/></sup> Успехите на византийски военачалници от тях през <a href="/wbg/530" title="530" wx:linktype="known" wx:pagename="530" wx:page_id="21448" id="wx218">530</a> и <a href="/wbg/535" title="535" wx:linktype="known" wx:pagename="535" wx:page_id="21443" id="wx219">535</a> г.<sup id="_ref-9" class="reference"><a href="#_note-9" title="" wx:fragment="_note-9" wx:linktype="note" id="wx220"/></sup> са инцидентни. През <a href="/wbg/539" title="539" wx:linktype="known" wx:pagename="539" wx:page_id="21439" id="wx221">539</a>/<a href="/wbg/540" title="540" wx:linktype="known" wx:pagename="540" wx:page_id="21438" id="wx222">540</a> г. голямо българско нашествие обхваща земите от <a href="/wbg/%D0%90%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Адриатическо море" wx:linktype="known" wx:pagename="Адриатическо_море" wx:page_id="18182" id="wx223">Адриатика</a> до <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx224">Константинопол</a>, съпроводено с обезлюдяването им.<sup id="_ref-10" class="reference"><a href="#_note-10" title="" wx:fragment="_note-10" wx:linktype="note" id="wx225"/></sup> През 50-те години на VI в. земите и населението на юг от <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx226">Дунав</a> до <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx227">Константинопол</a>, <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8" title="Галиполи" wx:linktype="known" wx:pagename="Галиполи" wx:page_id="169086" id="wx228">Галиполи</a> и <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%B8" title="Термопили" wx:linktype="known" wx:pagename="Термопили" wx:page_id="129474" id="wx229">Термопилите</a> са плячкосвани и пленявани от <i id="wx230">кутригурите</i> начело със Хиниалон и Заверган.<sup id="_ref-11" class="reference"><a href="#_note-11" title="" wx:fragment="_note-11" wx:linktype="note" id="wx231"/></sup> Според някои изследователи от XX в. това племе, населявало бреговете на р. Дон, е <i id="wx232">прабългарско</i><sup id="_ref-12" class="reference"><a href="#_note-12" title="" wx:fragment="_note-12" wx:linktype="note" id="wx233"/></sup>, но други<sup id="_ref-13" class="reference"><a href="#_note-13" title="" wx:fragment="_note-13" wx:linktype="note" id="wx234"/></sup> отричат тази хипотеза като несъстоятелна.</p>

<p id="wx235">След <a href="/wbg/568" title="568" wx:linktype="known" wx:pagename="568" wx:page_id="21410" id="wx236">568</a> г. панонските българи попадат под властта на Аварския хаганат, но продължават да воюват с Византия като аварски поданици. Известно е, че българи взимат дейно участие в обсадата на Солун през <a href="/wbg/618" title="618" wx:linktype="known" wx:pagename="618" wx:page_id="21359" id="wx237">618</a> (или 622) г., а така също и в голямата обсада на Константинопол от аварите през <a href="/wbg/626" title="626" wx:linktype="known" wx:pagename="626" wx:page_id="21351" id="wx238">626</a> г.<sup id="_ref-14" class="reference"><a href="#_note-14" title="" wx:fragment="_note-14" wx:linktype="note" id="wx239"/></sup> От края на VI в. до идването на Аспаруховите и Куберовите българи на Балканите Солун е обсаждан пет пъти от славяните.<sup id="_ref-15" class="reference"><a href="#_note-15" title="" wx:fragment="_note-15" wx:linktype="note" id="wx240"/></sup></p>

<a id="_.D0.A3.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D0.91.D0.B0.D0.BB.D0.BA.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5" name=".D0.A3.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D0.91.D0.B0.D0.BB.D0.BA.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Установяване на българи на Балканите" id="wxsec8"><h3 id="wx241">Установяване на българи на Балканите</h3>

<p id="wx242">След разпадането на държавата на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82" title="Кубрат" wx:linktype="known" wx:pagename="Кубрат" wx:page_id="26463" id="wx243">Кубрат</a>, <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Велика България" wx:linktype="known" wx:pagename="Велика_България" wx:page_id="69324" id="wx244">Велика България</a>, през 60-те години на VII в. българското племе <i id="wx245">уногундури</i> (или <i id="wx246">уногондури</i>) се преселва под натиска на <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Хазари" wx:linktype="known" wx:pagename="Хазари" wx:page_id="45186" id="wx247">хазарите</a> от земите край <a href="/wbg/%D0%90%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Азовско море" wx:linktype="known" wx:pagename="Азовско_море" wx:page_id="64678" id="wx248">Азовско море</a> на запад.<sup id="_ref-16" class="reference"><a href="#_note-16" title="" wx:fragment="_note-16" wx:linktype="note" id="wx249"/></sup> Предвождани от <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%83%D1%85" title="Аспарух" wx:linktype="known" wx:pagename="Аспарух" wx:page_id="16011" id="wx250">Аспарух</a>, уногондурите преминават реките <a href="/wbg/%D0%94%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%8A%D1%80" title="Днепър" wx:linktype="known" wx:pagename="Днепър" wx:page_id="10458" id="wx251">Днепър</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%BD%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Днестър" wx:linktype="known" wx:pagename="Днестър" wx:page_id="31735" id="wx252">Днестър</a> и достигат областта <i id="wx253">Онгъла</i> (<i id="wx254">Онглос</i>), опираща делтата на <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx255">Дунав</a> и границите на Византийската империя<sup id="_ref-17" class="reference"><a href="#_note-17" title="" wx:fragment="_note-17" wx:linktype="note" id="wx256"/></sup>. През следващото десетилетие тези българи нападат неколкократно византийските територии и при набезите си проникват дълбоко на юг от Дунав, възползвайки се от арабското настъпление срещу Константинопол.<sup id="_ref-18" class="reference"><a href="#_note-18" title="" wx:fragment="_note-18" wx:linktype="note" id="wx257"/></sup> Това кара византийския император <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_IV_%D0%9F%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D1%82" title="Константин IV Погонат" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_IV_Погонат" wx:page_id="31497" id="wx258">Константин IV Погонат</a> (668-685) да предприеме голям поход срещу тях след победата си над арабите.<sup id="_ref-19" class="reference"><a href="#_note-19" title="" wx:fragment="_note-19" wx:linktype="note" id="wx259"/></sup> Походът към Онгъла завършва с разгром на византийската армия през 680 г.<sup id="_ref-20" class="reference"><a href="#_note-20" title="" wx:fragment="_note-20" wx:linktype="note" id="wx260"/></sup> Веднага след победата си Аспаруховите българи прекосяват <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx261">Дунав</a> и завземат земите до <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Стара планина" wx:linktype="known" wx:pagename="Стара_планина" wx:page_id="16081" id="wx262">Стара планина</a>, откъсвайки ги от империята.<sup id="_ref-21" class="reference"><a href="#_note-21" title="" wx:fragment="_note-21" wx:linktype="note" id="wx263"/></sup> На следващата, 681 г. Константин Погонат е принуден да сключи мирен договор, с който признава териториалните загуби и се задължава да плаща данък на победителите.<sup id="_ref-22" class="reference"><a href="#_note-22" title="" wx:fragment="_note-22" wx:linktype="note" id="wx264"/></sup></p>

<p id="wx265">Приблизително по-същото време на Балканите се появяват други българи. Това са поданиците на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%B1%D0%B5%D1%80" title="Кубер" wx:linktype="known" wx:pagename="Кубер" wx:page_id="54846" id="wx266">Кубер</a>, които в периода около 674-684 г.<sup id="_ref-23" class="reference"><a href="#_note-23" title="" wx:fragment="_note-23" wx:linktype="note" id="wx267"/></sup> отхвърлят властта на аварите и се преселват от Сремска област (дн. <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%9C%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Сремска Митровица" wx:linktype="known" wx:pagename="Сремска_Митровица" wx:page_id="29585" id="wx268">Сремска Митровица</a>, между реките Дунав и Сава) в Македония.<sup id="_ref-24" class="reference"><a href="#_note-24" title="" wx:fragment="_note-24" wx:linktype="note" id="wx269"/></sup> След безуспешен опит да превземат <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%BD" title="Солун" wx:linktype="known" wx:pagename="Солун" wx:page_id="15614" id="wx270">Солун</a>, Куберовите българи сключват мир с Константин Погонат, но влиянието им сред местните славянски племена запада.<sup id="_ref-25" class="reference"><a href="#_note-25" title="" wx:fragment="_note-25" wx:linktype="note" id="wx271"/></sup></p>

<p id="wx272">Българите на Дунава и сънародниците им в Македония завързват тесни връзки.<sup id="_ref-26" class="reference"><a href="#_note-26" title="" wx:fragment="_note-26" wx:linktype="note" id="wx273"/></sup> Амбициите им да подчинят местното славянско население и да го отделят от Византия карат наследника на Константин IV, <a href="/wbg/%D0%AE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B0%D0%BD_II_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Юстиниан II (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Юстиниан_II_(Византийска_империя)" wx:page_id="104888" id="wx274">Юстиниан II</a>, да наруши мирните споразумения. В хода на войната през 687-688 г. (или 688-689 г.) императорът постига първоначално успехи срещу българите и успява да подчини славяните около Солун, преселвайки голяма част от тях в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B0_%D0%90%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Мала Азия" wx:linktype="known" wx:pagename="Мала_Азия" wx:page_id="59265" id="wx275">Мала Азия</a>. В битката в клисурата <i id="wx276">Аконтизма</i> (северно от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B0" title="Кавала" wx:linktype="known" wx:pagename="Кавала" wx:page_id="125161" id="wx277">Кавала</a>) обаче войските на Юстиниан II претърпяват тежко поражение от български войски.<sup id="_ref-27" class="reference"><a href="#_note-27" title="" wx:fragment="_note-27" wx:linktype="note" id="wx278"/></sup> Сред съвременните изследователи липсва единство по въпроса дали това са били войски на Аспарух или на Кубер.<sup id="_ref-28" class="reference"><a href="#_note-28" title="" wx:fragment="_note-28" wx:linktype="note" id="wx279"/></sup></p>

<p id="wx280">Нова война между българи и византийци е в ход през 705 г. Българският владетел <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BB" title="Тервел" wx:linktype="known" wx:pagename="Тервел" wx:page_id="10401" id="wx281">Тервел</a> достига с войските си до Константинопол и помага на Юстиниан II да свали от власт император <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B9_III_%D0%90%D0%BF%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%80" title="Тиберий III Апсимар" wx:linktype="known" wx:pagename="Тиберий_III_Апсимар" wx:page_id="119171" id="wx282">Тиберий III</a> (698-705) и да си върне престола, загубен десет години по-рано.<sup id="_ref-29" class="reference"><a href="#_note-29" title="" wx:fragment="_note-29" wx:linktype="note" id="wx283"/></sup> В замяна на помощта си, Тервел получава от Юстиниан владението на областта <i id="wx284">Загора</i> в североизточна <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx285">Тракия</a>.<sup id="_ref-30" class="reference"><a href="#_note-30" title="" wx:fragment="_note-30" wx:linktype="note" id="wx286"/></sup> Три години по-късно (708 г.) Юстиниан II предприема поход срещу българите, за да си върне Загора, но търпи поражение при Анхиало.<sup id="_ref-31" class="reference"><a href="#_note-31" title="" wx:fragment="_note-31" wx:linktype="note" id="wx287"/></sup> Въпреки този конфликт, Тервел оказва военна помощ на Юстиниан II при междуособиците във Византия през 711 г.<sup id="_ref-32" class="reference"><a href="#_note-32" title="" wx:fragment="_note-32" wx:linktype="note" id="wx288"/></sup>, а по-късно воюва срещу <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%B8%D0%BA_%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%B0%D0%BD" title="Филипик Вардан" wx:linktype="known" wx:pagename="Филипик_Вардан" wx:page_id="119181" id="wx289">Филипик Вардан</a>, който узурпира престола на Юстиниан. През 712 г. българската конница достига до <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%BE%D1%80" title="Босфор" wx:linktype="known" wx:pagename="Босфор" wx:page_id="54555" id="wx290">Босфора</a>, оставяйки сериозни опустошения след себе си.<sup id="_ref-33" class="reference"><a href="#_note-33" title="" wx:fragment="_note-33" wx:linktype="note" id="wx291"/></sup> Мирен договор е сключен едва през 716 г. С него се уреждат границите в Тракия, ежегодният данък на Византия за българите, двустранните търговски отношения и военната помощ, която българите оказват на Византия, за да отбие арабската обсада на Константинопол през 717-718 г.<sup id="_ref-34" class="reference"><a href="#_note-34" title="" wx:fragment="_note-34" wx:linktype="note" id="wx292"/></sup> Мирът от 716 г. се запазва близо четиридесет години.<sup id="_ref-35" class="reference"><a href="#_note-35" title="" wx:fragment="_note-35" wx:linktype="note" id="wx293"/></sup></p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D0.9A.D0.BE.D0.BD.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.BD_V_.D0.9A.D0.BE.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.BD.D0.B8.D0.BC_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B5" name=".D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D0.9A.D0.BE.D0.BD.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.BD_V_.D0.9A.D0.BE.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.BD.D0.B8.D0.BC_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Походи на Константин V Копроним срещу българите" id="wxsec9"><h3 id="wx294">Походи на Константин V Копроним срещу българите</h3>

<p id="wx295">След като императорите <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8A%D0%B2_III_%D0%98%D1%81%D0%B0%D0%B2%D1%8A%D1%80" title="Лъв III Исавър" wx:linktype="known" wx:pagename="Лъв_III_Исавър" wx:page_id="45228" id="wx296">Лъв III Исавър</a> и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_V_%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC" title="Константин V Копроним" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_V_Копроним" wx:page_id="31498" id="wx297">Константин V Копроним</a> удържат редица победи над арабите в Мала Азия, съотношението на силите на Балканите също се променя. През 755 г. Константин V предизвиква скъсване на договора от 716 г., като предприема укрепителни дейности в Тракия и преселване на войници от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Сирия" wx:linktype="known" wx:pagename="Сирия" wx:page_id="44362" id="wx298">Сирия</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Армения" wx:linktype="known" wx:pagename="Армения" wx:page_id="22934" id="wx299">Армения</a> в тази област. Наказателният поход на българите достига до <i id="wx300">Дългата стена</i>, но там те са разбити от византийците.<sup id="_ref-36" class="reference"><a href="#_note-36" title="" wx:fragment="_note-36" wx:linktype="note" id="wx301"/></sup> В ответния удар Константин V достига до граничната тракийска крепост <i id="wx302">Маркели</i>, където българите са разбити повторно през 756 г. и принудени да искат мир.<sup id="_ref-37" class="reference"><a href="#_note-37" title="" wx:fragment="_note-37" wx:linktype="note" id="wx303"/></sup> Три години по-късно (759 г.) императорът навлиза в дунавска България, но търпи тежко поражение в старопланинския проход <i id="wx304">Верегава</i>.<sup id="_ref-38" class="reference"><a href="#_note-38" title="" wx:fragment="_note-38" wx:linktype="note" id="wx305"/></sup> Това е само началото на поредицата от походи, с които Константин V се стреми да унищожи българската държава. Походите съвпадат с период от двайсетина години, в които в България бушуват междуособни борби за власт и владетелите се сменят многократно.<sup id="_ref-39" class="reference"><a href="#_note-39" title="" wx:fragment="_note-39" wx:linktype="note" id="wx306"/></sup></p>

<p id="wx307">През лятото на 763 г. Константин V побеждава българския владетел <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%86_%28%D0%BA%D0%B0%D0%BD%29" title="Телец (кан)" wx:linktype="known" wx:pagename="Телец_(кан)" wx:page_id="22890" id="wx308">Телец</a> в голямо сражение при <i id="wx309">Анхиало</i> (дн. <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B5" title="Поморие" wx:linktype="known" wx:pagename="Поморие" wx:page_id="4182" id="wx310">Поморие</a>).<sup id="_ref-40" class="reference"><a href="#_note-40" title="" wx:fragment="_note-40" wx:linktype="note" id="wx311"/></sup> Поражението струва живота на Телец, на чието място се възкачва <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D0%BD" title="Сабин" wx:linktype="known" wx:pagename="Сабин" wx:page_id="22891" id="wx312">Сабин</a>.<sup id="_ref-41" class="reference"><a href="#_note-41" title="" wx:fragment="_note-41" wx:linktype="note" id="wx313"/></sup> Неговите опити за мирно споразумение с византийците са безплодни. Мащабен поход по суша и море, организиран от Константин V през 765 г., се проваля след като голяма буря в Черно море потапя значителна част от византийската флота.<sup id="_ref-42" class="reference"><a href="#_note-42" title="" wx:fragment="_note-42" wx:linktype="note" id="wx314"/></sup> През 767-768 г. византийците отново нахлуват в пределите на българите и съюзното им славянско племе <i id="wx315">севери</i>.<sup id="_ref-43" class="reference"><a href="#_note-43" title="" wx:fragment="_note-43" wx:linktype="note" id="wx316"/></sup> Следващите походи на Константин V са през 773-774 г. Чрез успешно сражение при <i id="wx317">Литосория</i> императорът успява да предотврати поход на българите към Македония, но усилията му за завоюване на България са безрезултатни.<sup id="_ref-44" class="reference"><a href="#_note-44" title="" wx:fragment="_note-44" wx:linktype="note" id="wx318"/></sup> Императорът умира при подготовката за поредното настъпление срещу българите през септември 775 г.<sup id="_ref-45" class="reference"><a href="#_note-45" title="" wx:fragment="_note-45" wx:linktype="note" id="wx319"/></sup></p>

<p id="wx320">Към края на VIII в. българската държава се съвзема от междуособиците. Български отряди проникват в Македония, което е засвидетелствано от поражението, което нанасят на византийска войска в поречието на <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B0" title="Струма" wx:linktype="known" wx:pagename="Струма" wx:page_id="15376" id="wx321">Струма</a> през 789 г.<sup id="_ref-46" class="reference"><a href="#_note-46" title="" wx:fragment="_note-46" wx:linktype="note" id="wx322"/></sup> При владетеля <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%B0%D0%BC" title="Кардам" wx:linktype="known" wx:pagename="Кардам" wx:page_id="17684" id="wx323">Кардам</a> България постига военни успехи срещу византийците в Тракия през 791-792 г. Поредното противопоставяне през 796 г. завършва вероятно с нов мирен договор.<sup id="_ref-47" class="reference"><a href="#_note-47" title="" wx:fragment="_note-47" wx:linktype="note" id="wx324"/></sup></p>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.B7.D1.88.D0.B8.D1.80.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.D0.B4.D0.BE_.D1.81.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_IX_.D0.B2.D0.B5.D0.BA" name=".D0.A0.D0.B0.D0.B7.D1.88.D0.B8.D1.80.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.D0.B4.D0.BE_.D1.81.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_IX_.D0.B2.D0.B5.D0.BA"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Разширение на българската държава до средата на IX век" id="wxsec10"><h3 id="wx325">Разширение на българската държава до средата на IX век</h3>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx326"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:50-manasses-chronicle.jpg" title="Нападението на император Никифор в България" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:50-manasses-chronicle.jpg" id="wx327"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:50-manasses-chronicle.jpg" alt="Нападението на император Никифор в България" width="150" id="wx328"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx329">
<p id="wx330">Нападението на император Никифор в България<sup id="_ref-manasses_0" class="reference"><a href="#_note-manasses" title="" wx:fragment="_note-manasses" wx:linktype="note" id="wx331"/></sup></p>
</div>
</div>

<p id="wx332">Мирът между Византия и България е нарушен отново през 807 г., когато император <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%84%D0%BE%D1%80_I_%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Никифор I Геник" wx:linktype="known" wx:pagename="Никифор_I_Геник" wx:page_id="107653" id="wx333">Никифор I Геник</a> предприема поход в Тракия. Походът е прекратен още в началото си заради заговор срещу императора<sup id="_ref-48" class="reference"><a href="#_note-48" title="" wx:fragment="_note-48" wx:linktype="note" id="wx334"/></sup>. През следващата година (808) български отряди проникват на юг по р. Струма и разгромяват (вероятно край Сяр) византийска войска, контролираща пътя за Егейско море<sup id="_ref-49" class="reference"><a href="#_note-49" title="" wx:fragment="_note-49" wx:linktype="note" id="wx335"/></sup>. През 809 г. кан <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Крум" wx:linktype="known" wx:pagename="Крум" wx:page_id="49213" id="wx336">Крум</a> завоюва град Сердика<sup id="_ref-50" class="reference"><a href="#_note-50" title="" wx:fragment="_note-50" wx:linktype="note" id="wx337"/></sup>. Опитът на Никифор I да си върне контрола върху града има само временен успех и скоро Сердика попада окончателно под властта на българите, с което пътят за българското настъпление на югозапад е открит<sup id="_ref-51" class="reference"><a href="#_note-51" title="" wx:fragment="_note-51" wx:linktype="note" id="wx338"/></sup>.</p>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx339"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:53-manasses-chronicle.jpg" title="Поражение на византийците при Версиникия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:53-manasses-chronicle.jpg" id="wx340"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:53-manasses-chronicle.jpg" alt="Поражение на византийците при Версиникия" width="150" id="wx341"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx342">
<p id="wx343">Поражение на византийците при Версиникия<sup id="_ref-manasses_1" class="reference"><a href="#_note-manasses" title="" wx:fragment="_note-manasses" wx:linktype="note" id="wx344"/></sup></p>
</div>
</div>

<p id="wx345">През лятото на 811 г. Никифор I събира значителна армия и предприема поход на север през Стара планина. В първите сражения българските войски са разбити и византийците завладяват една от резиденциите на Крум (вероятно Плиска). Впоследствие обаче византийската армия е принудена да отстъпи. Нападната във Върбишкия проход, на 26 юли тя е почти напълно <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%92%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Битка при Върбишки проход" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Върбишки_проход" wx:page_id="112915" id="wx346">унищожена от българите</a> (подкрепени от славяни и авари). Сред загиналите е и императорът<sup id="_ref-52" class="reference"><a href="#_note-52" title="" wx:fragment="_note-52" wx:linktype="note" id="wx347"/></sup>.</p>

<p id="wx348">След <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%92%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Битка при Върбишки проход" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Върбишки_проход" wx:page_id="112915" id="wx349">победата си във Върбишкия проход</a> кан <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Крум" wx:linktype="known" wx:pagename="Крум" wx:page_id="49213" id="wx350">Крум</a> пренася военните действия в Тракия и през 812-813 г. овладява редица градове (Девелт, Месемврия, Одрин и др.), използвайки обсадна техника<sup id="_ref-kratk51_0" class="reference"><a href="#_note-kratk51" title="" wx:fragment="_note-kratk51" wx:linktype="note" id="wx351"/></sup><sup id="_ref-53" class="reference"><a href="#_note-53" title="" wx:fragment="_note-53" wx:linktype="note" id="wx352"/></sup>. В битката при Версиникия (юни 813 г.) българите разгромяват армията, командвана от император <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_I_%D0%A0%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D0%B2%D0%B5" title="Михаил I Рангаве" wx:linktype="known" wx:pagename="Михаил_I_Рангаве" wx:page_id="57378" id="wx353">Михаил I Рангаве</a> (811-813) и бъдещия император Лъв V Арменец<sup id="_ref-54" class="reference"><a href="#_note-54" title="" wx:fragment="_note-54" wx:linktype="note" id="wx354"/></sup>, след което Крум достига до Константинопол<sup id="_ref-55" class="reference"><a href="#_note-55" title="" wx:fragment="_note-55" wx:linktype="note" id="wx355"/></sup>. Голяма част от населението на византийска Тракия е преселено в българските владения отвъд Дунав<sup id="_ref-kratk51_1" class="reference"><a href="#_note-kratk51" title="" wx:fragment="_note-kratk51" wx:linktype="note" id="wx356"/></sup><sup id="_ref-56" class="reference"><a href="#_note-56" title="" wx:fragment="_note-56" wx:linktype="note" id="wx357"/></sup>.</p>

<p id="wx358">Крум умира през април 814 г. в разгара на подготовка за решително нападение срещу <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx359">Константинопол</a><sup id="_ref-57" class="reference"><a href="#_note-57" title="" wx:fragment="_note-57" wx:linktype="note" id="wx360"/></sup>. Неговият син и приемник, <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BC%D1%83%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%B3" title="Омуртаг" wx:linktype="known" wx:pagename="Омуртаг" wx:page_id="23500" id="wx361">Омуртаг</a> (814-831), продължава войната, но търпи поражение от император <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8A%D0%B2_V_%D0%90%D1%80%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86" title="Лъв V Арменец" wx:linktype="known" wx:pagename="Лъв_V_Арменец" wx:page_id="31535" id="wx362">Лъв V Арменец</a> в сражение в Тракия<sup id="_ref-kratk51_2" class="reference"><a href="#_note-kratk51" title="" wx:fragment="_note-kratk51" wx:linktype="note" id="wx363"/></sup><sup id="_ref-58" class="reference"><a href="#_note-58" title="" wx:fragment="_note-58" wx:linktype="note" id="wx364"/></sup>. През 815 г. двамата владетели сключват мирен договор за срок от 30 години, с който се уреждат границите в Тракия и отношението към граничното славянско население<sup id="_ref-kratk51_3" class="reference"><a href="#_note-kratk51" title="" wx:fragment="_note-kratk51" wx:linktype="note" id="wx365"/></sup><sup id="_ref-59" class="reference"><a href="#_note-59" title="" wx:fragment="_note-59" wx:linktype="note" id="wx366"/></sup>. Мирните отношения се задържат до кончината на Омуртаг (831 г.), като през 820 г., след възкачването на новия император <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_II" title="Михаил II" wx:linktype="known" wx:pagename="Михаил_II" wx:page_id="102033" id="wx367">Михаил II</a>, договорът е подновен<sup id="_ref-kratk51_4" class="reference"><a href="#_note-kratk51" title="" wx:fragment="_note-kratk51" wx:linktype="note" id="wx368"/></sup>. През 823 г. Омуртаг помага на Михаил II да се справи с бунта на Тома Славянина<sup id="_ref-krat52_0" class="reference"><a href="#_note-krat52" title="" wx:fragment="_note-krat52" wx:linktype="note" id="wx369"/></sup>.</p>

<p id="wx370">При възкачването на кан <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%80" title="Маламир" wx:linktype="known" wx:pagename="Маламир" wx:page_id="22896" id="wx371">Маламир</a> (831-836) на българския престол византийският император <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%84%D0%B8%D0%BB_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Теофил (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Теофил_(Византийска_империя)" wx:page_id="105780" id="wx372">Теофил</a> (829-842) нарушава мирния договор. Последвалите военни действия в Източна Тракия са успешни за българите, предвождани от кавхан (капкан) <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%B1%D1%83%D0%BB" title="Исбул" wx:linktype="known" wx:pagename="Исбул" wx:page_id="65428" id="wx373">Исбул</a>. В резултат на тази победа град Филипопол (Пловдив) е присъединен трайно към българската държава<sup id="_ref-krat52_1" class="reference"><a href="#_note-krat52" title="" wx:fragment="_note-krat52" wx:linktype="note" id="wx374"/></sup>.<sup id="_ref-60" class="reference"><a href="#_note-60" title="" wx:fragment="_note-60" wx:linktype="note" id="wx375"/></sup><sup id="_ref-61" class="reference"><a href="#_note-61" title="" wx:fragment="_note-61" wx:linktype="note" id="wx376"/></sup> Враждите между българи и византийци се засилват в началото на управлението на кан <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Пресиан" wx:linktype="known" wx:pagename="Пресиан" wx:page_id="34433" id="wx377">Пресиан</a> (836-852), защото византийска флота помага на разбунтувалите се <i id="wx378">македонци</i> (жители на византийската област Македония, днешна Източна Тракия, които са пленени и преселени четвърт век по-рано от Крум) да избягат от <i id="wx379">Отвъддунавска България</i><sup id="_ref-62" class="reference"><a href="#_note-62" title="" wx:fragment="_note-62" wx:linktype="note" id="wx380"/></sup>. Български войски начело с Исбул отначало помагат на византийците срещу разбунтувалите се славяни от Родопите и Солунско, но след повторното нарушаване на мира от Византия обръщат оръжията си срещу нея. Въпреки липсата на категорични свидетелства се приема, че по това време (може би 837-839 г.) Западните Родопи и Македония (днешната историко-географска област) са присъединени към България.<sup id="_ref-63" class="reference"><a href="#_note-63" title="" wx:fragment="_note-63" wx:linktype="note" id="wx381"/></sup></p>

<p id="wx382">В последните години от управлението на Пресиан (които съвпадат с началото на царуването на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_III_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F%29" title="Михаил III (Византия)" wx:linktype="known" wx:pagename="Михаил_III_(Византия)" wx:page_id="105760" id="wx383">Михаил III</a> във Византия) избухват нови военни действия в Тракия.<sup id="_ref-64" class="reference"><a href="#_note-64" title="" wx:fragment="_note-64" wx:linktype="note" id="wx384"/></sup> Те продължават в началото на царуването на <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_I" title="Борис I" wx:linktype="known" wx:pagename="Борис_I" wx:page_id="46810" id="wx385">Борис I</a> и приключват с мирно споразумение през 856 г., въз основа на което България губи част от тракийските си владения, но затвърждава териториалните си придобивки на югозапад<sup id="_ref-65" class="reference"><a href="#_note-65" title="" wx:fragment="_note-65" wx:linktype="note" id="wx386"/></sup>. Войната през 863 г. е неуспешна за българите, но приключва с продължителен мир след съгласието на Борис да приеме заедно с народа си християнството от Цариградската църква<sup id="_ref-66" class="reference"><a href="#_note-66" title="" wx:fragment="_note-66" wx:linktype="note" id="wx387"/></sup>.</p>

<a id="_.D0.92.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.86.D0.B0.D1.80_.D0.A1.D0.B8.D0.BC.D0.B5.D0.BE.D0.BD_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F" name=".D0.92.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.86.D0.B0.D1.80_.D0.A1.D0.B8.D0.BC.D0.B5.D0.BE.D0.BD_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Войни на цар Симеон срещу Византия" id="wxsec11"><h3 id="wx388">Войни на цар Симеон срещу Византия</h3>

<p id="wx389">По-голямата част от управлението на Борис I (след 863 г.) и краткотрайното царуване на <a href="/wbg/%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%A0%D0%B0%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B5" title="Владимир Расате" wx:linktype="known" wx:pagename="Владимир_Расате" wx:page_id="57892" id="wx390">Владимир Расате</a> (889-893) преминават в мир с Византия. Империята е принудена да воюва отново с българите едва на втората година от възкачването на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BE%D0%BD_I" title="Симеон I" wx:linktype="known" wx:pagename="Симеон_I" wx:page_id="22897" id="wx391">Симеон I</a> на българския престол. Военните действия започват през 894 г. и продължават с известни прекъсвания (поради временни примирия) близо десет години<sup id="_ref-67" class="reference"><a href="#_note-67" title="" wx:fragment="_note-67" wx:linktype="note" id="wx392"/></sup>.</p>

<p id="wx393">Поводи за войната от 894 г. и разпалването ѝ са преместването на пазара за българските търговци във Византия от Константинопол в Солун<sup id="_ref-68" class="reference"><a href="#_note-68" title="" wx:fragment="_note-68" wx:linktype="note" id="wx394"/></sup> и сключването на съюза между византийците и унгарците, които през това време заплашват отвъддунавските български територии<sup id="_ref-69" class="reference"><a href="#_note-69" title="" wx:fragment="_note-69" wx:linktype="note" id="wx395"/></sup>. През същата година княз Симеон нахлува в Източна Тракия и разгромява византийската войска, отслабена поради нуждата от подкрепления срещу арабите, нападащи имперските владения в Мала Азия и Южна Италия<sup id="_ref-70" class="reference"><a href="#_note-70" title="" wx:fragment="_note-70" wx:linktype="note" id="wx396"/></sup>.</p>

<p id="wx397">За да обърне хода на войната в своя полза, византийският император <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8A%D0%B2_VI_%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84" title="Лъв VI Философ" wx:linktype="known" wx:pagename="Лъв_VI_Философ" wx:page_id="31536" id="wx398">Лъв VI Философ</a> (886-912) свиква нови войски в Тракия начело с изпитани военачалници и в същото време подбужда унгарците да нападнат България<sup id="_ref-71" class="reference"><a href="#_note-71" title="" wx:fragment="_note-71" wx:linktype="note" id="wx399"/></sup>. През 895 г. византийската флота прекарва унгарската конница през Дунав. Претърпял поражение от унгарците при Дръстър<sup id="_ref-72" class="reference"><a href="#_note-72" title="" wx:fragment="_note-72" wx:linktype="note" id="wx400"/></sup>, Симеон повежда привидни преговори за мир с византийски пратеници<sup id="_ref-73" class="reference"><a href="#_note-73" title="" wx:fragment="_note-73" wx:linktype="note" id="wx401"/></sup>. През 896 г. с помощта на печенезите българският владетел напада и разгромява унгарците в областта Ателкузу (между р. Южен Буг и Днестър)<sup id="_ref-74" class="reference"><a href="#_note-74" title="" wx:fragment="_note-74" wx:linktype="note" id="wx402"/></sup>. Веднага след като осигурява тила си, Симеон нахлува в Източна Тракия и разгромява главната византийска армия в битката при Булгарофигон<sup id="_ref-75" class="reference"><a href="#_note-75" title="" wx:fragment="_note-75" wx:linktype="note" id="wx403"/></sup>. Три години по-късно, през 899 г., е сключен мирен договор, с който българските претенции за оставането на тържището в Константинопол са задоволени<sup id="_ref-76" class="reference"><a href="#_note-76" title="" wx:fragment="_note-76" wx:linktype="note" id="wx404"/></sup>.</p>

<p id="wx405">Нов конфликт избухва през 901-902 г., когато Симеон отнема временно от Византия редица селища около Драч (в днешна Албания)<sup id="_ref-77" class="reference"><a href="#_note-77" title="" wx:fragment="_note-77" wx:linktype="note" id="wx406"/></sup>. През 904 г. българите искат да заселят Солун, който по-рано през същата година е превзет и обезлюден от арабите, но Византия се противопоставя успешно на това с дипломатически средства. Границата между двете страни обаче е преместена по-близо до <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%BD" title="Солун" wx:linktype="known" wx:pagename="Солун" wx:page_id="15614" id="wx407">Солун</a>, на около 20 километра северно от града<sup id="_ref-78" class="reference"><a href="#_note-78" title="" wx:fragment="_note-78" wx:linktype="note" id="wx408"/></sup>.</p>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx409"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:60-manasses-chronicle.jpg" title="Българско нападение срещу ромеите" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:60-manasses-chronicle.jpg" id="wx410"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:60-manasses-chronicle.jpg" alt="Българско нападение срещу ромеите" width="150" id="wx411"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx412">
<p id="wx413">Българско нападение срещу ромеите<sup id="_ref-manasses_2" class="reference"><a href="#_note-manasses" title="" wx:fragment="_note-manasses" wx:linktype="note" id="wx414"/></sup></p>
</div>
</div>

<p id="wx415">Симеон повежда следващата си война срещу Византия през 913 г. Повод за нея е, че след смъртта на император Лъв VI (912 г.) неговият наследник император <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%8A%D1%80_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Александър (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Александър_(Византийска_империя)" wx:page_id="119965" id="wx416">Александър</a> (912-913) отхвърля българското предложение за подновяване на мирния договор<sup id="_ref-79" class="reference"><a href="#_note-79" title="" wx:fragment="_note-79" wx:linktype="note" id="wx417"/></sup>. През август 913 г. Симеон обсажда с голяма войска по суша Константинопол. По това време император Александър вече не е между живите. Регентството на малолетния <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_VII_%D0%91%D0%B0%D0%B3%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8" title="Константин VII Багрянородни" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_VII_Багрянородни" wx:page_id="31499" id="wx418">Константин VII Багрянородни</a>, начело с патриарх Николай Мистик, сключва споразумение с българския владетел. Симеон се оттегля в България, след като е коронясан за <i id="wx419">василевс</i> (император, цар) <i id="wx420">на българите</i> и след като регентите се задължават да оженят Константин VII за дъщеря на Симеон<sup id="_ref-80" class="reference"><a href="#_note-80" title="" wx:fragment="_note-80" wx:linktype="note" id="wx421"/></sup>.</p>

<p id="wx422">През 914 г. императрица Зоя (майката на Константин VII) поема регентството и, за да попречи на нарастващото българско влияние върху империята, отхвърля споразуменията между Симеон и Николай Мистик<sup id="_ref-81" class="reference"><a href="#_note-81" title="" wx:fragment="_note-81" wx:linktype="note" id="wx423"/></sup>. В отговор на това Симеон праща войски, които превземат <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD" title="Одрин" wx:linktype="known" wx:pagename="Одрин" wx:page_id="65546" id="wx424">Одрин</a> и притискат византийците в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%BD" title="Солун" wx:linktype="known" wx:pagename="Солун" wx:page_id="15614" id="wx425">Солун</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D1%80%D1%8A%D1%81" title="Дуръс" wx:linktype="known" wx:pagename="Дуръс" wx:page_id="18205" id="wx426">Драч</a><sup id="_ref-82" class="reference"><a href="#_note-82" title="" wx:fragment="_note-82" wx:linktype="note" id="wx427"/></sup>. За да се противопостави на българите, през 917 г. Византия сключва примирие с багдадския халиф и прехвърля всичките си войски за решителна битка на Балканите<sup id="_ref-83" class="reference"><a href="#_note-83" title="" wx:fragment="_note-83" wx:linktype="note" id="wx428"/></sup>. В <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%90%D1%85%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D0%B9" title="Битка при Ахелой" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Ахелой" wx:page_id="67665" id="wx429">битката при Ахелой</a> на 20 август 917 г. византийците търпят съкрушително поражение<sup id="_ref-84" class="reference"><a href="#_note-84" title="" wx:fragment="_note-84" wx:linktype="note" id="wx430"/></sup>.</p>

<p id="wx431">След <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%90%D1%85%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D0%B9" title="Битка при Ахелой" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Ахелой" wx:page_id="67665" id="wx432">Ахелойската битка</a> Симеон се провъзгласява за <i id="wx433">василевс на българи и ромеи</i><sup id="_ref-85" class="reference"><a href="#_note-85" title="" wx:fragment="_note-85" wx:linktype="note" id="wx434"/></sup>. Той овладява почти всички византийски територии на Балканския полуостров. Български войски нанасят още няколко поражения на византийците (при <i id="wx435">Катасирти</i> през 917 г.<sup id="_ref-86" class="reference"><a href="#_note-86" title="" wx:fragment="_note-86" wx:linktype="note" id="wx436"/></sup>, при <i id="wx437">Пиги</i> през 921 г.<sup id="_ref-87" class="reference"><a href="#_note-87" title="" wx:fragment="_note-87" wx:linktype="note" id="wx438"/></sup> и др.) и проникват до Пелопонес<sup id="_ref-88" class="reference"><a href="#_note-88" title="" wx:fragment="_note-88" wx:linktype="note" id="wx439"/></sup>. Във византийски ръце остават само няколко анклава като Солун, Драч и самия Константинопол. Симеон обаче не успява да превземе Константинопол, защото не може да го блокира по море (два опита за съюз с арабите, които могат да му предоставят флота, са безуспешни)<sup id="_ref-89" class="reference"><a href="#_note-89" title="" wx:fragment="_note-89" wx:linktype="note" id="wx440"/></sup>.</p>

<p id="wx441">Паралелно с военните действия около византийската столица, двете държави водят и борба за надмощие в Сърбия (<a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B0" title="Рашка" wx:linktype="known" wx:pagename="Рашка" wx:page_id="96705" id="wx442">Рашка</a>). В периода 917-924 г. Византия се опитва да постави свои привърженици на сръбския престол и да ги опълчи срещу българите, но в крайна сметка Симеон завладява Сърбия<sup id="_ref-90" class="reference"><a href="#_note-90" title="" wx:fragment="_note-90" wx:linktype="note" id="wx443"/></sup>.</p>

<p id="wx444">След смъртта на цар Симеон (27 май 927 г.) наследникът му Петър I сключва мирен договор с Роман Лакапин, който трае около четири десетилетия. Вследствие от договора Византия признава царската титла на българския владетел и издигането на българската църква в патриаршия<sup id="_ref-91" class="reference"><a href="#_note-91" title="" wx:fragment="_note-91" wx:linktype="note" id="wx445"/></sup></p>

<a id="_.D0.9F.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.9F.D1.80.D0.B5.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B7_971_.D0.B3." name=".D0.9F.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.9F.D1.80.D0.B5.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B7_971_.D0.B3."/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Падане на Преслав през 971 г." id="wxsec12"><h3 id="wx446">Падане на Преслав през 971 г.</h3>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx447"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:64-manasses-chronicle.jpg" title="Руското нашествие и поход на Цимисхий срещу Дръстър" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:64-manasses-chronicle.jpg" id="wx448"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:64-manasses-chronicle.jpg" alt="Руското нашествие и поход на Цимисхий срещу Дръстър" width="150" id="wx449"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx450">
<p id="wx451">Руското нашествие и поход на Цимисхий срещу Дръстър<sup id="_ref-manasses_3" class="reference"><a href="#_note-manasses" title="" wx:fragment="_note-manasses" wx:linktype="note" id="wx452"/></sup></p>
</div>
</div>

<p id="wx453">При наследника на цар Симеон – <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_I_%28%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Петър I (България)" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_I_(България)" wx:page_id="22898" id="wx454">Петър I</a> (царувал през 927-969 г.), настъпва военнополитическо отслабване на българската държава, за което способства и появата на силни съседи на североизток и северозапад – <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%86%D0%B8" title="Унгарци" wx:linktype="known" wx:pagename="Унгарци" wx:page_id="17662" id="wx455">унгарци</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B8" title="Печенези" wx:linktype="known" wx:pagename="Печенези" wx:page_id="112421" id="wx456">печенези</a> и <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BD%D0%B0%D1%86%D0%B8" title="Руснаци" wx:linktype="known" wx:pagename="Руснаци" wx:page_id="85028" id="wx457">руси</a>.<sup id="_ref-92" class="reference"><a href="#_note-92" title="" wx:fragment="_note-92" wx:linktype="note" id="wx458"/></sup> През 966 г. приключва 40-годишен период на мир с Византия. Един от поводите за конфликта е отказът на Петър да спре унгарските нашественици, които проникват през България във византийска Тракия.<sup id="_ref-kratka68_0" class="reference"><a href="#_note-kratka68" title="" wx:fragment="_note-kratka68" wx:linktype="note" id="wx459"/></sup><sup id="_ref-93" class="reference"><a href="#_note-93" title="" wx:fragment="_note-93" wx:linktype="note" id="wx460"/></sup> Византийският император <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%84%D0%BE%D1%80_II_%D0%A4%D0%BE%D0%BA%D0%B0" title="Никифор II Фока" wx:linktype="known" wx:pagename="Никифор_II_Фока" wx:page_id="92757" id="wx461">Никифор II Фока</a> (963-969) предприема поход в южните предели на българската държава.<sup id="_ref-94" class="reference"><a href="#_note-94" title="" wx:fragment="_note-94" wx:linktype="note" id="wx462"/></sup> Зает във война с арабите в Сирия, той предпочита да не изразходва собствените си сили срещу Петър.<sup id="_ref-95" class="reference"><a href="#_note-95" title="" wx:fragment="_note-95" wx:linktype="note" id="wx463"/></sup> По почин на византийската дипломация през 968 г. руският княз <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_I" title="Светослав I" wx:linktype="known" wx:pagename="Светослав_I" wx:page_id="17663" id="wx464">Светослав I</a> се явява на долни Дунав със силна войска.<sup id="_ref-kratka68_1" class="reference"><a href="#_note-kratka68" title="" wx:fragment="_note-kratka68" wx:linktype="note" id="wx465"/></sup> Русите завоюват североизточните български земи (днешни <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D1%81%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D1%8F" title="Бесарабия" wx:linktype="known" wx:pagename="Бесарабия" wx:page_id="62013" id="wx466">Бесарабия</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D0%B1%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%B6%D0%B0" title="Добруджа" wx:linktype="known" wx:pagename="Добруджа" wx:page_id="10648" id="wx467">Добруджа</a>). Цар Петър, който не успява да им се противопостави, умира в началото на 969 г.<sup id="_ref-96" class="reference"><a href="#_note-96" title="" wx:fragment="_note-96" wx:linktype="note" id="wx468"/></sup> Неговият наследник, <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_II" title="Борис II" wx:linktype="known" wx:pagename="Борис_II" wx:page_id="22899" id="wx469">Борис II</a>, е принуден да се подчини на Светослав и да се присъедини към похода му срещу <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx470">Константинопол</a>.<sup id="_ref-97" class="reference"><a href="#_note-97" title="" wx:fragment="_note-97" wx:linktype="note" id="wx471"/></sup></p>

<p id="wx472">През 970 г. български и руски войски воюват заедно срещу византийците при Аркадиопол (в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx473">Тракия</a>).<sup id="_ref-98" class="reference"><a href="#_note-98" title="" wx:fragment="_note-98" wx:linktype="note" id="wx474"/></sup> За да отстрани руската заплаха, през 971 г. новият <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D1%81" title="Василевс" wx:linktype="known" wx:pagename="Василевс" wx:page_id="88256" id="wx475">василевс</a>, <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_I_%D0%A6%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%85%D0%B8%D0%B9" title="Йоан I Цимисхий" wx:linktype="known" wx:pagename="Йоан_I_Цимисхий" wx:page_id="99656" id="wx476">Йоан I Цимисхий</a> (969-976), повежда войските си на север от <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Стара планина" wx:linktype="known" wx:pagename="Стара_планина" wx:page_id="16081" id="wx477">Стара планина</a>. Резултат от този поход е завладяването на <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Велики Преслав" wx:linktype="known" wx:pagename="Велики_Преслав" wx:page_id="4062" id="wx478">Велики Преслав</a> (през април) и <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Дръстър" wx:linktype="known" wx:pagename="Дръстър" wx:page_id="93662" id="wx479">Дръстър</a> (през юли) от византийците.<sup id="_ref-99" class="reference"><a href="#_note-99" title="" wx:fragment="_note-99" wx:linktype="note" id="wx480"/></sup> Княз Светослав е принуден да се оттегли от Дунавска България, където се разполага византийска военна администрация.<sup id="_ref-100" class="reference"><a href="#_note-100" title="" wx:fragment="_note-100" wx:linktype="note" id="wx481"/></sup> Българският цар Борис II е отведен в Константинопол и показно развенчан<sup id="_ref-101" class="reference"><a href="#_note-101" title="" wx:fragment="_note-101" wx:linktype="note" id="wx482"/></sup>, с което Византия счита, че е сложила край на българската държава (971 г.).<sup id="_ref-102" class="reference"><a href="#_note-102" title="" wx:fragment="_note-102" wx:linktype="note" id="wx483"/></sup></p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D0.BA.D0.BE.D1.80.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.BE.D1.82_.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.86.D0.B8.D1.82.D0.B5" name=".D0.9F.D0.BE.D0.BA.D0.BE.D1.80.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.BE.D1.82_.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.86.D0.B8.D1.82.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Покоряване на България от византийците" id="wxsec13"><h3 id="wx484">Покоряване на България от византийците</h3>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Основна" page_id="66825"/>
<dl id="wx485">
<dd id="wx486">
<div class="noprint" id="wx487"><i id="wx488">Основни статии: <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B8%D0%BB" title="Самуил" wx:linktype="known" wx:pagename="Самуил" wx:page_id="18907" id="wx489">Самуил</a>, <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0" title="Битка при Траянови врата" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Траянови_врата" wx:page_id="165886" id="wx490">Битка при Траянови врата</a> и <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B0_%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0" title="Беласишка битка" wx:linktype="known" wx:pagename="Беласишка_битка" wx:page_id="165585" id="wx491">Беласишка битка</a></i></div>
</dd>
</dl>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx492"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:65-manasses-chronicle.jpg" title="Завладяване на Преслав от Цимисхий и на Плиска от Василий II" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:65-manasses-chronicle.jpg" id="wx493"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:65-manasses-chronicle.jpg" alt="Завладяване на Преслав от Цимисхий и на Плиска от Василий II" width="150" id="wx494"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx495">
<p id="wx496">Завладяване на Преслав от Цимисхий и на Плиска от Василий II<sup id="_ref-manasses_4" class="reference"><a href="#_note-manasses" title="" wx:fragment="_note-manasses" wx:linktype="note" id="wx497"/></sup></p>
</div>
</div>

<p id="wx498">Пет години по-късно, през 976 г., от югозападните предели на някогашното Преславско царство започва мащабно настъпление на българите, които отказват да признаят византийската власт.<sup id="_ref-103" class="reference"><a href="#_note-103" title="" wx:fragment="_note-103" wx:linktype="note" id="wx499"/></sup> Възползвайки се от вътрешните борби за власт, настъпили във Византия след смъртта на Йоан Цимисхий, братята-<a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%83%D0%BB%D0%B8" title="Комитопули" wx:linktype="known" wx:pagename="Комитопули" wx:page_id="51849" id="wx500">комитопули</a> <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4_%28%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%83%D0%BB%29" title="Давид (комитопул)" wx:linktype="known" wx:pagename="Давид_(комитопул)" wx:page_id="169305" id="wx501">Давид</a>, <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%B9%D1%81%D0%B5%D0%B9_%28%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%83%D0%BB%29" title="Мойсей (комитопул)" wx:linktype="known" wx:pagename="Мойсей_(комитопул)" wx:page_id="169310" id="wx502">Мойсей</a>, <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%BE%D0%BD_%28%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%83%D0%BB%29" title="Арон (комитопул)" wx:linktype="known" wx:pagename="Арон_(комитопул)" wx:page_id="34092" id="wx503">Арон</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B8%D0%BB" title="Самуил" wx:linktype="known" wx:pagename="Самуил" wx:page_id="18907" id="wx504">Самуил</a> повеждат военни действия в днешна <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Егейска Македония" wx:linktype="known" wx:pagename="Егейска_Македония" wx:page_id="70961" id="wx505">Егейска Македония</a> и <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Тесалия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тесалия" wx:page_id="29738" id="wx506">Тесалия</a>. Въпреки ранната гибел на първите двама братя<sup id="_ref-104" class="reference"><a href="#_note-104" title="" wx:fragment="_note-104" wx:linktype="note" id="wx507"/></sup>, българите постигат успехи срещу местните византийски управители<sup id="_ref-105" class="reference"><a href="#_note-105" title="" wx:fragment="_note-105" wx:linktype="note" id="wx508"/></sup>. От 978/979 г. свободната част на България вече има не само титулярен, но и действащ владетел в лицето на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD_%28%D1%86%D0%B0%D1%80%29" title="Роман (цар)" wx:linktype="known" wx:pagename="Роман_(цар)" wx:page_id="51298" id="wx509">Роман</a>, сина на цар Петър, който успява да избяга от византийски плен.<sup id="_ref-106" class="reference"><a href="#_note-106" title="" wx:fragment="_note-106" wx:linktype="note" id="wx510"/></sup></p>

<p id="wx511">Десет години след възцаряването си, през 986 г. византийският император <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%B9_II_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Василий II (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Василий_II_(Византийска_империя)" wx:page_id="31522" id="wx512">Василий II</a> повежда първия си поход срещу българите, за да спре нападенията им. Този опит за покоряване на България с един удар завършва с голямо <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0" title="Битка при Траянови врата" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Траянови_врата" wx:page_id="165886" id="wx513">поражение в прохода Траянови врата</a>.<sup id="_ref-107" class="reference"><a href="#_note-107" title="" wx:fragment="_note-107" wx:linktype="note" id="wx514"/></sup> През 991 г. Василий II повежда за втори път сам войната срещу българите. Този втори поход се превръща в поредица от походи, които се проточват близо четири години (до началото на 995 г.) без трайни успехи за византийците.<sup id="_ref-108" class="reference"><a href="#_note-108" title="" wx:fragment="_note-108" wx:linktype="note" id="wx515"/></sup></p>

<p id="wx516">В промеждутъците между нападенията на византийския император българският предводител Самуил (от 997 г. цар) успява да отвоюва североизточните български земи<sup id="_ref-109" class="reference"><a href="#_note-109" title="" wx:fragment="_note-109" wx:linktype="note" id="wx517"/></sup> и да откъсне от Византия обширни области в днешни Албания и северна Гърция – <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D1%80%D1%8A%D1%81" title="Дуръс" wx:linktype="known" wx:pagename="Дуръс" wx:page_id="18205" id="wx518">Драч</a>, <a href="/wbg/%D0%95%D0%BF%D0%B8%D1%80" title="Епир" wx:linktype="known" wx:pagename="Епир" wx:page_id="94883" id="wx519">Епир</a>, <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Тесалия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тесалия" wx:page_id="29738" id="wx520">Тесалия</a><sup id="_ref-110" class="reference"><a href="#_note-110" title="" wx:fragment="_note-110" wx:linktype="note" id="wx521"/></sup>. Непосредствено след като Василий II е принуден да се отправи към Сирия, за да отбие тамошните нападения на <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D0%B4%D0%B8" title="Фатимиди" wx:linktype="known" wx:pagename="Фатимиди" wx:page_id="67134" id="wx522">Фатимидите</a>, Самуил настъпва срещу Солун и през 995-996 г. нанася редица поражения на местните византийски военачалници.<sup id="_ref-111" class="reference"><a href="#_note-111" title="" wx:fragment="_note-111" wx:linktype="note" id="wx523"/></sup> След това българите се отправят към Елада и проникват на юг до Пелопонес. Край на настъплението им в този посока слага византийският военачалник Никифор Уран, който разгромява Самуил и сина му, Гаврил Радомир, в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%85%D0%B5%D0%B9" title="Битка при Сперхей" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Сперхей" wx:page_id="166005" id="wx524">битката на река Сперхей</a> (996/997 г.).<sup id="_ref-112" class="reference"><a href="#_note-112" title="" wx:fragment="_note-112" wx:linktype="note" id="wx525"/></sup> След поражението при Сперхей цар Самуил променя посоката на нападенията си. През 998 г. той организира поход в Далмация срещу подвластните на византийския император градове по адриатическото крайбрежие (<a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Дубровник" wx:linktype="known" wx:pagename="Дубровник" wx:page_id="67064" id="wx526">Дубровник</a>, Улцин, Котор, <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%80" title="Задар" wx:linktype="known" wx:pagename="Задар" wx:page_id="67812" id="wx527">Задар</a>).<sup id="_ref-113" class="reference"><a href="#_note-113" title="" wx:fragment="_note-113" wx:linktype="note" id="wx528"/></sup></p>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx529"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:66-manasses-chronicle.jpg" title="Поражение на българите при Беласица (горе), цар Самуил и ослепените му бойци (долу)" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:66-manasses-chronicle.jpg" id="wx530"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:66-manasses-chronicle.jpg" alt="Поражение на българите при Беласица (горе), цар Самуил и ослепените му бойци (долу)" width="150" id="wx531"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx532">
<p id="wx533">Поражение на българите при Беласица (горе), цар Самуил и ослепените му бойци (долу)<sup id="_ref-manasses_5" class="reference"><a href="#_note-manasses" title="" wx:fragment="_note-manasses" wx:linktype="note" id="wx534"/></sup></p>
</div>
</div>

<p id="wx535">От 1000 г. във войната настъпва обрат. След като сключва десетгодишно примирие с <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D0%B4%D0%B8" title="Фатимиди" wx:linktype="known" wx:pagename="Фатимиди" wx:page_id="67134" id="wx536">фатимидския</a> владетел Ал Хаким, Василий II се заема със систематично завоюване на периферните области на българската държава. Между 1000 и 1003 г.<sup id="_ref-pavpiriv1000_0" class="reference"><a href="#_note-pavpiriv1000" title="" wx:fragment="_note-pavpiriv1000" wx:linktype="note" id="wx537"/></sup> (според друга хронология – между 1001 и 1004 г.<sup id="_ref-zlat678_0" class="reference"><a href="#_note-zlat678" title="" wx:fragment="_note-zlat678" wx:linktype="note" id="wx538"/></sup>) той постига значителни успехи. Самуил губи първо североизточните земи с Велики и Мали Преслав и <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0" title="Плиска" wx:linktype="known" wx:pagename="Плиска" wx:page_id="4067" id="wx539">Плиска</a>. Впоследствие падат българските крепости в Тесалия, поречието на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%86%D0%B0_%28%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F%29" title="Бистрица (Гърция)" wx:linktype="known" wx:pagename="Бистрица_(Гърция)" wx:page_id="91774" id="wx540">Бистрица</a> и югоизточна Македония (<a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD" title="Воден" wx:linktype="known" wx:pagename="Воден" wx:page_id="70349" id="wx541">Воден</a>). Град <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BD" title="Видин" wx:linktype="known" wx:pagename="Видин" wx:page_id="4006" id="wx542">Видин</a> е превзет след 8-месечна обсада, след което, опирайки се на съюза с унгарския крал Стефан I<sup id="_ref-114" class="reference"><a href="#_note-114" title="" wx:fragment="_note-114" wx:linktype="note" id="wx543"/></sup>, византийският император прониква до Скопие.<sup id="_ref-pavpiriv1000_1" class="reference"><a href="#_note-pavpiriv1000" title="" wx:fragment="_note-pavpiriv1000" wx:linktype="note" id="wx544"/></sup><sup id="_ref-zlat678_1" class="reference"><a href="#_note-zlat678" title="" wx:fragment="_note-zlat678" wx:linktype="note" id="wx545"/></sup> През 1005 г. цар Самуил губи и адриатическото пристанище Драч<sup id="_ref-115" class="reference"><a href="#_note-115" title="" wx:fragment="_note-115" wx:linktype="note" id="wx546"/></sup>, а през 1006-1007 г. териториите, останали на българското царство, са подложени на ново опустошително нашествие<sup id="_ref-116" class="reference"><a href="#_note-116" title="" wx:fragment="_note-116" wx:linktype="note" id="wx547"/></sup>. Опитът на българите за контранастъпление към Солун търпи несполука заради <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9A%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B0" title="Битка при Крета" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Крета" wx:page_id="167476" id="wx548">поражението при Крета</a> през 1009 г.<sup id="_ref-117" class="reference"><a href="#_note-117" title="" wx:fragment="_note-117" wx:linktype="note" id="wx549"/></sup></p>

<p id="wx550">Решителната битка става през лятото на 1014 г. <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%88%D0%BA%D0%B0_%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0" title="Беласишка битка" wx:linktype="known" wx:pagename="Беласишка_битка" wx:page_id="165585" id="wx551">при теснината Ключ</a> (на гръцки Клидион) между планините Беласица и Огражден. Там на 29 юли многочислена българска войска попада в обкръжение и е взета в плен от византийците.<sup id="_ref-118" class="reference"><a href="#_note-118" title="" wx:fragment="_note-118" wx:linktype="note" id="wx552"/></sup> По заповед на Василий II са ослепени хиляди български войници.<sup id="_ref-119" class="reference"><a href="#_note-119" title="" wx:fragment="_note-119" wx:linktype="note" id="wx553"/></sup> Цар Самуил умира в началото на октомври същата година.<sup id="_ref-120" class="reference"><a href="#_note-120" title="" wx:fragment="_note-120" wx:linktype="note" id="wx554"/></sup> След смъртта му сред българските боляри настъпват междуособици, а част от първенците проявяват склонност да се подчинят на Византия. Въпреки отделни несполуки и тежки удари, които понася (<a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Битка при Струмица" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Струмица" wx:page_id="167255" id="wx555">битката при Струмица</a> през август 1014 г., <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%8F_%281015%29" title="Битка при Битоля (1015)" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Битоля_(1015)" wx:page_id="167877" id="wx556">битката при Битоля</a> през 1015 г., обсадите на <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Перник" wx:linktype="known" wx:pagename="Перник" wx:page_id="4173" id="wx557">Перник</a> през 1016 г. и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D1%80_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%29" title="Костур (град)" wx:linktype="known" wx:pagename="Костур_(град)" wx:page_id="65785" id="wx558">Костур</a> през 1017 г.), Василий II има военно надмощие.<sup id="_ref-121" class="reference"><a href="#_note-121" title="" wx:fragment="_note-121" wx:linktype="note" id="wx559"/></sup> Двамата наследници на Самуил, цар <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B8%D0%BB_%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%80" title="Гаврил Радомир" wx:linktype="known" wx:pagename="Гаврил_Радомир" wx:page_id="65252" id="wx560">Гаврил Радомир</a> (1014-1015) и цар <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Иван Владислав" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Владислав" wx:page_id="63080" id="wx561">Иван Владислав</a> (1015-1018), загиват – първият в резултат на заговор, стимулиран от византийската дипломация<sup id="_ref-122" class="reference"><a href="#_note-122" title="" wx:fragment="_note-122" wx:linktype="note" id="wx562"/></sup>, а вторият в битка под стените на Драч в началото на 1018 г.<sup id="_ref-123" class="reference"><a href="#_note-123" title="" wx:fragment="_note-123" wx:linktype="note" id="wx563"/></sup> Нито синът на Иван Владислав, <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B8%D1%8F%D0%BD_II" title="Пресиян II" wx:linktype="known" wx:pagename="Пресиян_II" wx:page_id="23501" id="wx564">Пресиян</a>, нито войводата <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D1%86" title="Ивац" wx:linktype="known" wx:pagename="Ивац" wx:page_id="75648" id="wx565">Ивац</a> успяват да организират по-мащабна съпротива срещу Василий II. Мнозинството от българските боляри се подчинява доброволно на византийците, което води до окончателното покоряване на България през същата 1018 г.<sup id="_ref-124" class="reference"><a href="#_note-124" title="" wx:fragment="_note-124" wx:linktype="note" id="wx566"/></sup></p>

<a id="_.D0.92.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.28XII-XIV_.D0.B2.D0.B5.D0.BA.29" name=".D0.92.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.28XII-XIV_.D0.B2.D0.B5.D0.BA.29"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Войни между Византия и Втората българска държава (XII-XIV век)" id="wxsec4"><h2 id="wx567">Войни между Византия и Втората българска държава (XII-XIV век)</h2>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F.3A_.D0.92.D1.8A.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.B2.D0.BB.D0.B0.D0.B4.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE" name=".D0.9F.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F:_.D0.92.D1.8A.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.B2.D0.BB.D0.B0.D0.B4.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE"/>
<wx:section level="3" title="Предистория: Въстания на българите срещу византийското владичество" id="wxsec14"><h3 id="wx568">Предистория: Въстания на българите срещу византийското владичество</h3>

<p id="wx569">След смъртта на Василий II Византия навлиза в период на упадък. През XI в. българите вдигат няколко въстания срещу византийската власт. Най-мащабни от тях са въстанията на Петър Делян през 1040-1041 г. и на Георги Войтех през 1072 г. в западните български земи. По-ограничен обхват имат въстанията в Тесалия през 1066 г., в Подунавието през 1074 г., в Средец и Месемврия през 1078/1079 г. и в областта на Пловдив през 1084-1086 г.<sup id="_ref-125" class="reference"><a href="#_note-125" title="" wx:fragment="_note-125" wx:linktype="note" id="wx570"/></sup> С укрепването на Византийската империя при династията на Комнините от края на XI и през по-голямата част на XII век опитите за освобождение секват.</p>

<ul id="wx571">
<li id="wx572"><a href="http://bgnauka.eu/pic/galery/map/3/map1.jpg" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx573"><b id="wx574">Карта на българските въстания срещу Византия през XI в.</b></a><sup id="_ref-126" class="reference"><a href="#_note-126" title="" wx:fragment="_note-126" wx:linktype="note" id="wx575"/></sup></li>
</ul>

<p id="wx576">Въстанието от 1040-1041 г. започва от Моравската област недалеч от <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4" title="Белград" wx:linktype="known" wx:pagename="Белград" wx:page_id="10304" id="wx577">Белград</a>. Въстаниците провъзгласяват за цар <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%94%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D0%BD" title="Петър Делян" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_Делян" wx:page_id="45421" id="wx578">Петър Делян</a> (внук на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B8%D0%BB" title="Самуил" wx:linktype="known" wx:pagename="Самуил" wx:page_id="18907" id="wx579">Самуил</a>) и настъпват на юг. Византийските опорни центрове в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%B5" title="Скопие" wx:linktype="known" wx:pagename="Скопие" wx:page_id="18529" id="wx580">Скопие</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D1%80%D1%8A%D1%81" title="Дуръс" wx:linktype="known" wx:pagename="Дуръс" wx:page_id="18205" id="wx581">Драч</a> са превзети и самият <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%BD" title="Солун" wx:linktype="known" wx:pagename="Солун" wx:page_id="15614" id="wx582">Солун</a> е застрашен, след като император <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_IV_%D0%9F%D0%B0%D1%84%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Михаил IV Пафлагон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Михаил_IV_Пафлагон" id="wx583">Михаил IV Пафлагон</a> е принуден да бяга от Деляновите войски. Българите овладяват Тесалия и проникват дълбоко в Елада, разбивайки византийците при Тива.<sup id="_ref-127" class="reference"><a href="#_note-127" title="" wx:fragment="_note-127" wx:linktype="note" id="wx584"/></sup> Обратът настъпва, след като във въстаническия лагер се появява синът на <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Иван Владислав" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Владислав" wx:page_id="63080" id="wx585">Иван Владислав</a>, <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D1%83%D1%81%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Алусиан" wx:linktype="known" wx:pagename="Алусиан" wx:page_id="101115" id="wx586">Алусиан</a>. Нападението срещу Солун завършва с тежко поражение на българите. Последвалият разкол между привържениците на Делян и Алусиан улеснява византийското контранастъпление. Алусиан търпи поражение от византийците и минава на тяхна страна. Делян е пленен след сражение край Острово. Победата на византийците е окончателна след сломяването на съпротивата на Мануил Ивац край <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D0%BF" title="Прилеп" wx:linktype="known" wx:pagename="Прилеп" wx:page_id="11671" id="wx587">Прилеп</a> и на Ботко край <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%8F%D0%BD%D0%B0" title="Бояна" wx:linktype="known" wx:pagename="Бояна" wx:page_id="19086" id="wx588">Бояна</a>.<sup id="_ref-128" class="reference"><a href="#_note-128" title="" wx:fragment="_note-128" wx:linktype="note" id="wx589"/></sup></p>

<p id="wx590">През 1072 г. друг потомък на Самуил, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%91%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD" title="Константин Бодин" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_Бодин" wx:page_id="45436" id="wx591">Константин Бодин</a> (син на сръбския княз Михаил и внук на Самуиловата дъщеря <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D0%B0%D1%80%D0%B0" title="Теодора Косара" wx:linktype="known" wx:pagename="Теодора_Косара" wx:page_id="167968" id="wx592">Косара</a>), повежда втори опит за възстановяване на българското царство. Този път въстанието започва от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%BE_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5" title="Косово поле" wx:linktype="known" wx:pagename="Косово_поле" wx:page_id="154794" id="wx593">Косово поле</a> (<a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B7%D1%80%D0%B5%D0%BD" title="Призрен" wx:linktype="known" wx:pagename="Призрен" wx:page_id="145061" id="wx594">Призрен</a>) и се разпростира в две посоки - <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D1%88" title="Ниш" wx:linktype="known" wx:pagename="Ниш" wx:page_id="29423" id="wx595">Ниш</a> на север и <a href="/wbg/%D0%9E%D1%85%D1%80%D0%B8%D0%B4" title="Охрид" wx:linktype="known" wx:pagename="Охрид" wx:page_id="19304" id="wx596">Охрид</a> и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D1%80_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%29" title="Костур (град)" wx:linktype="known" wx:pagename="Костур_(град)" wx:page_id="65785" id="wx597">Костур</a> на юг. Със сръбска помощ българите, начело с Константин Бодин и Георги Войтех, разгромяват византийците при <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%B5" title="Скопие" wx:linktype="known" wx:pagename="Скопие" wx:page_id="18529" id="wx598">Скопие</a>. Въпреки тежкия удар, който претърпява от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BB%D0%B4%D0%B6%D1%83%D1%86%D0%B8" title="Селджуци" wx:linktype="known" wx:pagename="Селджуци" wx:page_id="45196" id="wx599">селджукските турци</a> в Армения година по-рано, Византия успява да проведе успешна контраофанзива. Въстаниците търпят първото си поражение при Костур, впоследствие губят контрола над Скопие, а накрая са разбити окончателно при Таоний (в Косово).<sup id="_ref-129" class="reference"><a href="#_note-129" title="" wx:fragment="_note-129" wx:linktype="note" id="wx600"/></sup></p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.B7.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.281185.2F1186-1202_.D0.B3..29" name=".D0.92.D1.8A.D0.B7.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0_.281185.2F1186-1202_.D0.B3..29"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Възстановяване на българската държава (1185/1186-1202 г.)" id="wxsec15"><h3 id="wx601">Възстановяване на българската държава (1185/1186-1202 г.)</h3>

<p id="wx602">През есента на 1185 г.<sup id="_ref-130" class="reference"><a href="#_note-130" title="" wx:fragment="_note-130" wx:linktype="note" id="wx603"/></sup> (или пролетта на 1186 г.<sup id="_ref-131" class="reference"><a href="#_note-131" title="" wx:fragment="_note-131" wx:linktype="note" id="wx604"/></sup> според алтернативна хронология) братята Теодор и Асен вдигат въстание на населението северно от Стара планина срещу властта на византийския император. По-старият от двамата, Теодор, е провъзгласен за български цар и приема името Петър, носено от владетел на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%BE_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Първо българско царство" wx:linktype="known" wx:pagename="Първо_българско_царство" wx:page_id="57417" id="wx605">Първото българско царство</a> (<a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BE%D0%BD_I" title="Симеон I" wx:linktype="known" wx:pagename="Симеон_I" wx:page_id="22897" id="wx606">Симеоновия</a> син <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_I_%28%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Петър I (България)" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_I_(България)" wx:page_id="22898" id="wx607">Петър</a>) и от водачи на въстания срещу византийската власт от XI в.<sup id="_ref-132" class="reference"><a href="#_note-132" title="" wx:fragment="_note-132" wx:linktype="note" id="wx608"/></sup>. През следващите две години (1185-1187 или 1186-1188 г.) византийският император <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%B0%D0%BA_II_%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB" title="Исак II Ангел" wx:linktype="known" wx:pagename="Исак_II_Ангел" wx:page_id="144298" id="wx609">Исак II Ангел</a> предприема няколко похода, сам или чрез свои военачалници<sup id="_ref-133" class="reference"><a href="#_note-133" title="" wx:fragment="_note-133" wx:linktype="note" id="wx610"/></sup>, за да сломи въстаниците. Първият поход на императора на север от <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Стара планина" wx:linktype="known" wx:pagename="Стара_планина" wx:page_id="16081" id="wx611">Хемус</a> е успешен - част от въстаниците му се покоряват, а други се оттеглят на север от <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx612">Дунав</a>.<sup id="_ref-134" class="reference"><a href="#_note-134" title="" wx:fragment="_note-134" wx:linktype="note" id="wx613"/></sup> Успехът е временен, защото Асен и Петър бързо си връщат контрола върху <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Мизия" wx:linktype="known" wx:pagename="Мизия" wx:page_id="15426" id="wx614">Мизия</a> и с помощта на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Кумани" wx:linktype="known" wx:pagename="Кумани" wx:page_id="26441" id="wx615">куманите</a> пренасят войната в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx616">Тракия</a>.<sup id="_ref-135" class="reference"><a href="#_note-135" title="" wx:fragment="_note-135" wx:linktype="note" id="wx617"/></sup> След като битката при Лардея през есента на 1186 (или 1187) г. завършва без победител<sup id="_ref-136" class="reference"><a href="#_note-136" title="" wx:fragment="_note-136" wx:linktype="note" id="wx618"/></sup>, Исак II отново прехвърля армията си на север от Стара планина. Тримесечната обсада на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%87" title="Ловеч" wx:linktype="known" wx:pagename="Ловеч" wx:page_id="3284" id="wx619">Ловеч</a> през пролетта на 1187 (или 1188) г. също не дава положителен резултат за византийците. Императорът сключва примирие с Петър и Асен, признавайки <i id="wx620">де факто</i> възобновяването на българската държава с център в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%8A%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE" title="Търново" wx:linktype="known" wx:pagename="Търново" wx:page_id="2964" id="wx621">Търново</a>.<sup id="_ref-137" class="reference"><a href="#_note-137" title="" wx:fragment="_note-137" wx:linktype="note" id="wx622"/></sup></p>

<p id="wx623">Ловешкият мир е краткотраен. Опитът на Петър и Асен да сключат съюз с германския император <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_I_%D0%91%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B0" title="Фридрих I Барбароса" wx:linktype="known" wx:pagename="Фридрих_I_Барбароса" wx:page_id="140753" id="wx624">Фридрих I Барбароса</a> срещу Византия при преминаването на <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Трети кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Трети_кръстоносен_поход" wx:page_id="147326" id="wx625">Третия кръстоносен поход</a> през Балканите (1189-1190 г.)<sup id="_ref-138" class="reference"><a href="#_note-138" title="" wx:fragment="_note-138" wx:linktype="note" id="wx626"/></sup> кара Исак II да предприеме трети поход в северна България. Византийците достигат и обсаждат Търново, но през лятото на 1190 г. българите им нанасят съкрушително поражение в Тревненския проход , което води до окончателно утвърждаване на <a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0" title="Втора българска държава" wx:linktype="known" wx:pagename="Втора_българска_държава" wx:page_id="73112" id="wx627">Втората българска държава</a>.<sup id="_ref-139" class="reference"><a href="#_note-139" title="" wx:fragment="_note-139" wx:linktype="note" id="wx628"/></sup> Начело с Асен българите преминават в настъпление на юг от Стара планина, като целта им, съгласно византийския хронист Никита Хониат още от началото на въстанието, е да обединят земите в Мизия и Македония под една власт, както по време на Първата българска държава.<sup id="_ref-140" class="reference"><a href="#_note-140" title="" wx:fragment="_note-140" wx:linktype="note" id="wx629"/></sup> Бунтовете на византийските военачалници срещу Исак II Ангел улесняват задачата на Асен. Българските и куманските войски проникват дълбоко в Тракия и през 1194 г. нанасят тежко поражение на византийците при Аркадиопол. Опитът на византийците да осъществят контраудар с помощта на унгарците е пресечен през пролетта на 1195 г., след като Исак II Ангел е свален от брат си <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B9_III_%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB" title="Алексий III Ангел" wx:linktype="known" wx:pagename="Алексий_III_Ангел" wx:page_id="170810" id="wx630">Алексий III Ангел</a>. Асен завладява <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx631">Средец</a> и се спуска с войските си до долното течение на <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B0" title="Струма" wx:linktype="known" wx:pagename="Струма" wx:page_id="15376" id="wx632">Струма</a>. В битките при Сяр (1195 г.) и Амфиполис (1196 г.) византийските войски са сразени.<sup id="_ref-141" class="reference"><a href="#_note-141" title="" wx:fragment="_note-141" wx:linktype="note" id="wx633"/></sup> Властта на Византия над северозападните области (Ниш, Белград, Браничево) е предрешена. Българското настъпление е прекъснато с убийството на <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD_I" title="Иван Асен I" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Асен_I" wx:page_id="55348" id="wx634">Асен</a> от братовчед му Иванко и последвалите междусобици в Търново, в резултат на които е убит и Асеновият брат цар <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80_IV" title="Петър IV" wx:linktype="known" wx:pagename="Петър_IV" wx:page_id="71330" id="wx635">Петър IV</a>.<sup id="_ref-142" class="reference"><a href="#_note-142" title="" wx:fragment="_note-142" wx:linktype="note" id="wx636"/></sup></p>

<p id="wx637">Войната продължава и след като <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%8F%D0%BD" title="Калоян" wx:linktype="known" wx:pagename="Калоян" wx:page_id="19062" id="wx638">Калоян</a>, по-младият брат на Петър и Асен, се утвърждава на търновския престол. Новият български владетел подкрепя своите сънародници, <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE" title="Иванко" wx:linktype="known" wx:pagename="Иванко" wx:page_id="68117" id="wx639">Иванко</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%A5%D1%80%D0%B8%D0%B7" title="Добромир Хриз" wx:linktype="known" wx:pagename="Добромир_Хриз" wx:page_id="156599" id="wx640">Добромир Хриз</a>, които отцепват от Византия Родопската област и част от Македония (1198-1200 г.).<sup id="_ref-143" class="reference"><a href="#_note-143" title="" wx:fragment="_note-143" wx:linktype="note" id="wx641"/></sup> След като Иванко е пленен от Алексий III Ангел, през 1201 г. Калоян подбужда ново въстание срещу Византия в Македония и Тесалия начело с Добромир Хриз и Мануил Камица<sup id="_ref-144" class="reference"><a href="#_note-144" title="" wx:fragment="_note-144" wx:linktype="note" id="wx642"/></sup>. През март същата година българският цар завладява <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B0" title="Варна" wx:linktype="known" wx:pagename="Варна" wx:page_id="3093" id="wx643">Варна</a> - последния град, останал под византийска власт в североизточна България.<sup id="_ref-145" class="reference"><a href="#_note-145" title="" wx:fragment="_note-145" wx:linktype="note" id="wx644"/></sup> Продължителната българо-византийска война завършва в края на 1201 или началото на 1202 г. с мирен договор. С договора Византия е принудена да признае някои от териториалните придобивки на Търновското царство, но не и царската титла на Калоян, нито патриаршеското достойнство на българския първосвещеник.<sup id="_ref-146" class="reference"><a href="#_note-146" title="" wx:fragment="_note-146" wx:linktype="note" id="wx645"/></sup></p>

<a id="_.D0.91.D0.BE.D1.80.D0.B1.D0.B0_.D0.B7.D0.B0_.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE.3A_.D0.A2.D1.8A.D1.80.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.BE_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.95.D0.BF.D0.B8.D1.80_.D0.B8_.D0.9D.D0.B8.D0.BA.D0.B5.D1.8F" name=".D0.91.D0.BE.D1.80.D0.B1.D0.B0_.D0.B7.D0.B0_.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE:_.D0.A2.D1.8A.D1.80.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.BE_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.95.D0.BF.D0.B8.D1.80_.D0.B8_.D0.9D.D0.B8.D0.BA.D0.B5.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Борба за византийското наследство: Търново срещу Епир и Никея" id="wxsec16"><h3 id="wx646">Борба за византийското наследство: Търново срещу Епир и Никея</h3>

<p id="wx647">През 1203 г. <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx648">Константинопол</a> е нападнат от участниците в <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%82%D0%B2%D1%8A%D1%80%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Четвърти кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Четвърти_кръстоносен_поход" wx:page_id="95596" id="wx649">Четвъртия кръстоносен поход</a>. <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%8F%D0%BD" title="Калоян" wx:linktype="known" wx:pagename="Калоян" wx:page_id="19062" id="wx650">Калоян</a> отказва да се притече на помощ на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B9_III_%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB" title="Алексий III Ангел" wx:linktype="known" wx:pagename="Алексий_III_Ангел" wx:page_id="170810" id="wx651">Алексий III</a> и се възползва от затрудненията на византийците, за да завладее онези части на Македония, които са останали в техни ръце с договора от 1201 г.<sup id="_ref-147" class="reference"><a href="#_note-147" title="" wx:fragment="_note-147" wx:linktype="note" id="wx652"/></sup></p>

<p id="wx653">През април 1204 г. кръстоносците завладяват Константинопол и полагат основите на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Латинска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Латинска_империя" wx:page_id="116384" id="wx654">Латинската империя</a>, просъществувала малко повече от половин век. От Византия остават няколко държавици със средища в Северозападна Гърция - Епир, Източна Мала Азия - Никея, и на малоазийското Черноморие - Трапезунд. Тракийските гърци първоначално признават за свой господар Калоян, но по-късно избират да се подчинят на латинците. След <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD" title="Битка при Одрин" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Одрин" wx:page_id="50428" id="wx655">битката при Одрин</a> (14 април 1205 г.), в която Латинската империя търпи разгром от българите и куманите, Епир и Никея повеждат борба за възвръщане на Константинопол.<sup id="_ref-148" class="reference"><a href="#_note-148" title="" wx:fragment="_note-148" wx:linktype="note" id="wx656"/></sup></p>

<p id="wx657">Първоначално от трите византийски държавици в непосредствен досег с български територии е само <a href="/wbg/%D0%95%D0%BF%D0%B8%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Епирско деспотство" wx:linktype="known" wx:pagename="Епирско_деспотство" wx:page_id="55166" id="wx658">Епирското деспотство</a>. След гибелта на самостоятелния български владетел <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B7" title="Стрез" wx:linktype="known" wx:pagename="Стрез" wx:page_id="155655" id="wx659">Стрез</a> при поход срещу сърбите през 1214 г., епирският деспот <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" title="Теодор Комнин" wx:linktype="known" wx:pagename="Теодор_Комнин" wx:page_id="98176" id="wx660">Теодор Комнин</a> (управлявавал през 1215-1230) си присвоява владенията му в Македония.<sup id="_ref-149" class="reference"><a href="#_note-149" title="" wx:fragment="_note-149" wx:linktype="note" id="wx661"/></sup> Агресивната политика на Теодор, който завоюва Солун и Одрин и се обявява за император, води до война с Търновското царство през 1230 г. В резултат на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9A%D0%BB%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Битка при Клокотница" wx:linktype="known" wx:pagename="Битка_при_Клокотница" wx:page_id="133681" id="wx662">битката при Клокотница</a> епирската империя престава да съществува. Териториите ѝ в Тракия, Македония и Албания са присъединени към българската държава, а владетелят на областите Солун, Тесалия и Епир, Мануил Комнин, става фактически васал на цар <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD_II" title="Иван Асен II" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Асен_II" wx:page_id="10387" id="wx663">Иван Асен II</a>.<sup id="_ref-150" class="reference"><a href="#_note-150" title="" wx:fragment="_note-150" wx:linktype="note" id="wx664"/></sup></p>

<p id="wx665">След краха на Теодор Комнин в основен претендент за възстановяването на Византийската империя се превръща Никея. Още през 1237 г. България воюва с нея, подпомагайки безуспешния опит на латинския император да прогони никейците от крепостта Цурулон на подстъпите към Константинопол.<sup id="_ref-151" class="reference"><a href="#_note-151" title="" wx:fragment="_note-151" wx:linktype="note" id="wx666"/></sup> След смъртта на Иван Асен II никейският владетел Йоан III Дука Ватаци се възползва от отслабването на Търновското царство и през 1246 г. завладява Източна Тракия, Родопите и голяма част от Македония.<sup id="_ref-152" class="reference"><a href="#_note-152" title="" wx:fragment="_note-152" wx:linktype="note" id="wx667"/></sup> Опитът на цар <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_II_%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD" title="Михаил II Асен" wx:linktype="known" wx:pagename="Михаил_II_Асен" wx:page_id="34379" id="wx668">Михаил II Асен</a> да отвоюва тези територии води до война през 1254-1256 г. На първо време търновските войски, подпомогнати от въстанието на населението от Родопите, постигат големи успехи, но контраофанзивата на никейците начело с Теодор II Ласкарис принуждава цар Михаил Асен да сключи през 1256 г. <i id="wx669">Регинския мир</i>, с който Никея затвърждава териториалните си придобивки, постигнати десет години по-рано.<sup id="_ref-153" class="reference"><a href="#_note-153" title="" wx:fragment="_note-153" wx:linktype="note" id="wx670"/></sup></p>

<p id="wx671">Поражението води до борби за царския престол в Търново. Същевременно от северозапад върху България надвисва унгарска заплаха. При тези обстоятелства през 1261 г. никейците успяват да отвоюват Константинопол, слагайки край на Латинската империя и ново начало за Византия.<sup id="_ref-154" class="reference"><a href="#_note-154" title="" wx:fragment="_note-154" wx:linktype="note" id="wx672"/></sup></p>

<a id="_.D0.9C.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83.D0.BE.D1.81.D0.BE.D0.B1.D0.B8.D1.86.D0.B8_.D0.B2_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.B7.D0.B0.D1.81.D0.B8.D0.BB.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F_.281261-1301_.D0.B3..29" name=".D0.9C.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83.D0.BE.D1.81.D0.BE.D0.B1.D0.B8.D1.86.D0.B8_.D0.B2_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.B7.D0.B0.D1.81.D0.B8.D0.BB.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.8F_.281261-1301_.D0.B3..29"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Междуособици в България и засилване на Византия (1261-1301 г.)" id="wxsec17"><h3 id="wx673">Междуособици в България и засилване на Византия (1261-1301 г.)</h3>

<p id="wx674">През 1262 г. избухва продължителна война между Търновското царство и възстановената Византия. Една от причините е, че византийският император <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_VIII_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3" title="Михаил VIII Палеолог" wx:linktype="known" wx:pagename="Михаил_VIII_Палеолог" wx:page_id="125425" id="wx675">Михаил VIII Палеолог</a>, който първо подкрепя цар <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%A2%D0%B8%D1%85" title="Константин Тих" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_Тих" wx:page_id="92293" id="wx676">Константин Тих</a> срещу <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%86%D0%BE" title="Мицо" wx:linktype="known" wx:pagename="Мицо" wx:page_id="133429" id="wx677">Мицо</a>, започва да поддържа претендента за търновския престол.<sup id="_ref-IB3274_0" class="reference"><a href="#_note-IB3274" title="" wx:fragment="_note-IB3274" wx:linktype="note" id="wx678"/></sup></p>

<p id="wx679">В началото на военните действия Константин Тих завладява редица крепости в Източна Тракия. Същевременно български войски овладяват част от Македония.<sup id="_ref-IB3274_1" class="reference"><a href="#_note-IB3274" title="" wx:fragment="_note-IB3274" wx:linktype="note" id="wx680"/></sup><sup id="_ref-155" class="reference"><a href="#_note-155" title="" wx:fragment="_note-155" wx:linktype="note" id="wx681"/></sup> През 1263 г. византийският пълководец Михаил Глава Тарханиот провежда успешно настъпление – българите губят много градове в Тракия, в това число Пловдив и <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%B1%D1%8A%D1%80" title="Несебър" wx:linktype="known" wx:pagename="Несебър" wx:page_id="4194" id="wx682">Месемврия</a>, която е предадена на византийците от Мицо. Цар Константин Тих отговаря с ново нахлуване в Източна Тракия с татарска помощ през 1265, но не постига трайни успехи.<sup id="_ref-156" class="reference"><a href="#_note-156" title="" wx:fragment="_note-156" wx:linktype="note" id="wx683"/></sup> Войната завършва през 1269 г. с договор, скрепен с брак на българския цар за племенницата на Михаил VIII Палеолог. Двустранните отношения остават враждебни до края на царуването на Константин Тих.<sup id="_ref-157" class="reference"><a href="#_note-157" title="" wx:fragment="_note-157" wx:linktype="note" id="wx684"/></sup></p>

<p id="wx685">С въстанието на <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%28%D1%86%D0%B0%D1%80%29" title="Ивайло (цар)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ивайло_(цар)" wx:page_id="65386" id="wx686">Ивайло</a> през 1277 г. в България настъпва поредната междуособна война. След гибелта на Константин Тих в борбата с въстаниците, император Михаил VIII Палеолог провъзгласява Иван, син на Мицо и внук на Иван Асен II, за български цар и го изпраща с войски на север от Стара планина, за да завземе царството си (1278 г.). Благодарение на ангажираността на Ивайло с <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Татари" wx:linktype="known" wx:pagename="Татари" wx:page_id="19049" id="wx687">татарите</a>, нахлули в Североизточна България, и на подкрепата на част от българските първенци, синът на Мицо успява да завземе престола в Търново и да се възцари под името <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D1%81%D0%B5%D0%BD_III" title="Иван Асен III" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Асен_III" wx:page_id="45443" id="wx688">Иван Асен</a>. Византийските войски начело с Михаил Глава Тарханиот овладяват почти цяла <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Мизия" wx:linktype="known" wx:pagename="Мизия" wx:page_id="15426" id="wx689">Мизия</a>, достигайки на запад <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BD" title="Видин" wx:linktype="known" wx:pagename="Видин" wx:page_id="4006" id="wx690">Видин</a>, и обкръжават Ивайло в крепостта <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Дръстър" wx:linktype="known" wx:pagename="Дръстър" wx:page_id="93662" id="wx691">Дръстър</a>. Тези успехи са краткотрайни. През 1279 г. във войната настъпва обрат в полза на Ивайло. Въстаническият предводител унищожава две византийски армии, изпратени на помощ на Иван Асен III. Застрашен не само от въстаниците, но и от заговор на търновските боляри, византийският поставеник е принуден да избяга във Византия.<sup id="_ref-158" class="reference"><a href="#_note-158" title="" wx:fragment="_note-158" wx:linktype="note" id="wx692"/></sup></p>

<p id="wx693">При император <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BA_II" title="Андроник II" wx:linktype="known" wx:pagename="Андроник_II" wx:page_id="82947" id="wx694">Андроник II</a> (1282-1328) и цар <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B8_I_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B5%D1%80" title="Георги I Тертер" wx:linktype="known" wx:pagename="Георги_I_Тертер" wx:page_id="51293" id="wx695">Георги I Тертер</a> (1280-1292) между Търново и Константинопол се установява примирие<sup id="_ref-159" class="reference"><a href="#_note-159" title="" wx:fragment="_note-159" wx:linktype="note" id="wx696"/></sup>. В началото на управлението си следващият български владетел, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%86" title="Смилец" wx:linktype="known" wx:pagename="Смилец" wx:page_id="65396" id="wx697">Смилец</a> (1292-1298), повежда война срещу византийците, но е разбит от Михаил Глава Тарханиот и принуден да иска мир<sup id="_ref-160" class="reference"><a href="#_note-160" title="" wx:fragment="_note-160" wx:linktype="note" id="wx698"/></sup>. Скоро след смъртта на Смилец в Търновското царство отново е вътрешно дестабилизирано. Отново, както по времето на Ивайло, византийците се опитват да наложат свой поставеник на търновския престол, този път срещу цар <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80_%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2" title="Теодор Светослав" wx:linktype="known" wx:pagename="Теодор_Светослав" wx:page_id="51322" id="wx699">Теодор Светослав</a> (1300-1321). Първият претендент е синът на Константин Тих, Михаил. Походът му към Търново през 1300/1301 г. завършва с провал.<sup id="_ref-IB3300_0" class="reference"><a href="#_note-IB3300" title="" wx:fragment="_note-IB3300" wx:linktype="note" id="wx700"/></sup> Малко по-късно в България с византийска войска е изпратен Радослав, един от братята на Смилец. Този опит също се проваля, защото Радослав е разбит, пленен и ослепен от Алдимир (Елтимир), владетел на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%8A%D0%BD" title="Крън" wx:linktype="known" wx:pagename="Крън" wx:page_id="14319" id="wx701">Крън</a> и съюзник на Теодор Светослав<sup id="_ref-IB3300_1" class="reference"><a href="#_note-IB3300" title="" wx:fragment="_note-IB3300" wx:linktype="note" id="wx702"/></sup>.<sup id="_ref-161" class="reference"><a href="#_note-161" title="" wx:fragment="_note-161" wx:linktype="note" id="wx703"/></sup></p>

<a id="_.D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.BE-.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D1.81.D0.B1.D0.BB.D1.8A.D1.81.D1.8A.D1.86.D0.B8_.D0.B2_.D0.BD.D0.B0.D0.B2.D0.B5.D1.87.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.B8_.D0.B2_.D1.85.D0.BE.D0.B4.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.82.D1.83.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.88.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.B8.D0.B5_.28XIV_.D0.B2..29" name=".D0.91.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D0.BE-.D0.B2.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D1.81.D0.B1.D0.BB.D1.8A.D1.81.D1.8A.D1.86.D0.B8_.D0.B2_.D0.BD.D0.B0.D0.B2.D0.B5.D1.87.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.B8_.D0.B2_.D1.85.D0.BE.D0.B4.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.82.D1.83.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.88.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.B8.D0.B5_.28XIV_.D0.B2..29"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Българо-византийски сблъсъци в навечерието и в хода на турското нашествие (XIV в.)" id="wxsec18"><h3 id="wx704">Българо-византийски сблъсъци в навечерието и в хода на турското нашествие (XIV в.)</h3>

<p id="wx705">През 1303-1304 г. цар Теодор Светослав и деспот Алдимир нападат византийските владения на юг от Източна Стара планина<sup id="_ref-162" class="reference"><a href="#_note-162" title="" wx:fragment="_note-162" wx:linktype="note" id="wx706"/></sup>. В ръцете им падат Месемврия, Созопол и други градове. Византийските войски, които им противодействат, са предвождани от императорския син Михаил IX Палеолог, Смилецовият брат Войсил и Михаил Глава Тарханиот. В битката при Скафида войските на Войсил са разгромени от Теодор Светослав<sup id="_ref-163" class="reference"><a href="#_note-163" title="" wx:fragment="_note-163" wx:linktype="note" id="wx707"/></sup>. В отговор Михаил Палеолог прави безрезултатен набег в подбалканските земи<sup id="_ref-164" class="reference"><a href="#_note-164" title="" wx:fragment="_note-164" wx:linktype="note" id="wx708"/></sup>. След няколко свои успеха на бойното поле Византия привлича на своя страна Алдимир, но Теодор Светослав успява да се справи с крънския деспот и да унищожи княжеството му<sup id="_ref-165" class="reference"><a href="#_note-165" title="" wx:fragment="_note-165" wx:linktype="note" id="wx709"/></sup>. Войната приключва през 1307 г. с териториални придобивки за Търновската държава в Североизточна Тракия<sup id="_ref-166" class="reference"><a href="#_note-166" title="" wx:fragment="_note-166" wx:linktype="note" id="wx710"/></sup>.</p>

<p id="wx711">През 1322 г. българският цар <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B8_II_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B5%D1%80" title="Георги II Тертер" wx:linktype="known" wx:pagename="Георги_II_Тертер" wx:page_id="65404" id="wx712">Георги II Тертер</a> напада византийска Тракия и превзема Пловдив. Това става в разгара на гражданска война във Византия между император <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BA_II_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3" title="Андроник II Палеолог" wx:linktype="known" wx:pagename="Андроник_II_Палеолог" wx:page_id="66185" id="wx713">Андроник II Палеолог</a> и внука му, <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BA_III" title="Андроник III" wx:linktype="known" wx:pagename="Андроник_III" wx:page_id="124144" id="wx714">Андроник III</a>. Андроник III успява да разгроми българските войски, проникнали до околностите на Одрин, а след смъртта на Георги II Тертер през същата година (1322) градовете в Североизточна Тракия (между Ямбол и Месемврия) минават на страната на византийците.<sup id="_ref-167" class="reference"><a href="#_note-167" title="" wx:fragment="_note-167" wx:linktype="note" id="wx715"/></sup> Скоро след възцаряването си в Търново <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B8%D0%BB_III_%D0%A8%D0%B8%D1%88%D0%BC%D0%B0%D0%BD" title="Михаил III Шишман" wx:linktype="known" wx:pagename="Михаил_III_Шишман" wx:page_id="65609" id="wx716">Михаил III Шишман</a> си връща владението на въпросните градове, но губи Пловдив, който е превзет от византийците, благодарение на нехайството на местния гарнизон.<sup id="_ref-168" class="reference"><a href="#_note-168" title="" wx:fragment="_note-168" wx:linktype="note" id="wx717"/></sup> Михаил Шишман успява да победи българския съюзник на византийците, Войсил, който владее Подбалканската област около Копсис, а след това нахлува дълбоко в Източна Тракия.<sup id="_ref-169" class="reference"><a href="#_note-169" title="" wx:fragment="_note-169" wx:linktype="note" id="wx718"/></sup> През лятото на 1324 г. е сключен мирен договор, който затвърждава териториалното статукво, постигнато в хода на бойните действия.<sup id="_ref-170" class="reference"><a href="#_note-170" title="" wx:fragment="_note-170" wx:linktype="note" id="wx719"/></sup> Конфликтът припламва отново през 1328 г., но приключва със споразумение между българския цар и Андроник III, който междувременно се налага окончателно във вътрешната борба с Андроник II.<sup id="_ref-171" class="reference"><a href="#_note-171" title="" wx:fragment="_note-171" wx:linktype="note" id="wx720"/></sup></p>

<p id="wx721">След поражението и гибелта на Михаил III Шишман от сърбите във Велбъждската битка (28 юли 1330 г.), император Андроник III завладява отново земите около Ямбол и Месемврия<sup id="_ref-172" class="reference"><a href="#_note-172" title="" wx:fragment="_note-172" wx:linktype="note" id="wx722"/></sup>, но е принуден да ги отстъпи след като цар <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%8A%D1%80" title="Иван Александър" wx:linktype="known" wx:pagename="Иван_Александър" wx:page_id="52684" id="wx723">Иван Александър</a> (1331-1371) го побеждава в битката при Русокастро (18 юли 1332 г.)<sup id="_ref-173" class="reference"><a href="#_note-173" title="" wx:fragment="_note-173" wx:linktype="note" id="wx724"/></sup>.</p>

<p id="wx725">Българо-византийските отношения се влошават отново през 1341 г., когато Византия изпраща съюзника си Умур, владетел на Айдънското емирство с център в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BD%D0%B0" title="Смирна" wx:linktype="known" wx:pagename="Смирна" wx:page_id="79634" id="wx726">Смирна</a>, с флота към устието на Дунав, където опустошава град Килия.<sup id="_ref-174" class="reference"><a href="#_note-174" title="" wx:fragment="_note-174" wx:linktype="note" id="wx727"/></sup> През същата 1341 г. във Византия настъпва борба за власт между <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%B7%D0%B8%D0%BD" title="Йоан Кантакузин" wx:linktype="known" wx:pagename="Йоан_Кантакузин" wx:page_id="64999" id="wx728">Йоан Кантакузин</a> и правителството на малолетния император <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_V_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3" title="Йоан V Палеолог" wx:linktype="known" wx:pagename="Йоан_V_Палеолог" wx:page_id="130459" id="wx729">Йоан V Палеолог</a>. Цар Иван Александър се намесва активно във византийските междуособици и българските войски нахлуват неколкократно в долното поречие на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Марица" wx:linktype="known" wx:pagename="Марица" wx:page_id="22336" id="wx730">Марица</a>. В търсене на съюзници срещу Кантакузин, през 1344 г. константинополското правителство отстъпва на търновския владетел Пловдив и редица градове в Родопите.<sup id="_ref-175" class="reference"><a href="#_note-175" title="" wx:fragment="_note-175" wx:linktype="note" id="wx731"/></sup> За да се противопостави на българите, Йоан Кантакузин, използва войските на айдънския емир Умур. Айдънските турци, а по-късно и османските турци, подлагат българските земи в Тракия на сериозни опустошения.<sup id="_ref-176" class="reference"><a href="#_note-176" title="" wx:fragment="_note-176" wx:linktype="note" id="wx732"/></sup></p>

<p id="wx733">Османското нашествие в Тракия през 50-те и 60-те години на XIV в. слага край на българо-византийските конфликти. Последната война между Търново и Константинопол се случва през 1364 г., когато Йоан V Палеолог превзема <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B5" title="Поморие" wx:linktype="known" wx:pagename="Поморие" wx:page_id="4182" id="wx734">Анхиало</a> и обсажда <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Месемврия" wx:linktype="known" wx:pagename="Месемврия" wx:page_id="89326" id="wx735">Месемврия</a>.<sup id="_ref-177" class="reference"><a href="#_note-177" title="" wx:fragment="_note-177" wx:linktype="note" id="wx736"/></sup> Две години по-късно по молба на Византия савойският граф Амедей VI завладява причерноморските градове от <a href="/wbg/%D0%90%D1%85%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Ахтопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Ахтопол" wx:page_id="4001" id="wx737">Агатопол</a> до <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%B1%D1%8A%D1%80" title="Несебър" wx:linktype="known" wx:pagename="Несебър" wx:page_id="4194" id="wx738">Месемврия</a> и ги предава на византийците.<sup id="_ref-178" class="reference"><a href="#_note-178" title="" wx:fragment="_note-178" wx:linktype="note" id="wx739"/></sup></p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec5"><h2 id="wx740">Външни препратки</h2>

<table style="clear: right; float: right; margin-left: 1em; margin-bottom: 0.5em; width: 242px; border: #99B3FF solid 1px" id="wx741">
<tr id="wx742">
<td id="wx743"/>
</tr>

<tr style="width:238px; background:#CC66CC" id="wx744">
<th style="font-size:10px; padding:4pt; line-height:1.25em; color:black;" id="wx745"><b id="wx746">Част от Българо-византийските конфликти.</b> </th>
</tr>
</table>


<p id="wx747"><b id="wx748">От "БГ Наука"</b> (изтеглени на 16.12.2007)</p>

<ul id="wx749">
<li id="wx750"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10458" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx751">Създаване на Българското ханство на Долния Дунав</a></li>

<li id="wx752"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10472" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx753">Българо-византийски войни при цар Симеон I</a></li>

<li id="wx754"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10453" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx755">Битката при р. Ахелой</a></li>

<li id="wx756"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10494" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx757">Българската епопея в двубоя с Византия (968-1018)</a></li>

<li id="wx758"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10567" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx759">Византийско владичество до въстанието на Петър Делян</a></li>

<li id="wx760"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10521" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx761">Византийско владичество след въстанието на Петър Делян</a></li>

<li id="wx762"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10560" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx763">Калоян и Византия</a></li>

<li id="wx764"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10565" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx765">България при Борил</a></li>

<li id="wx766"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10566" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx767">България при Иван Асен II</a></li>

<li id="wx768"><a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10490" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx769">Цар Светослав Тертер</a></li>
</ul>

<p id="wx770"><b id="wx771">От "Книги за Македония"</b> (изтеглени на 17.12.2007)</p>

<ul id="wx772">
<li id="wx773"><i id="wx774">Златарски</i>
<p id="wx775">, В., История на българската държава през средните векове, София 1970-1972 (<a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx776">том I, част 1</a>; <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx777">том I, част 2</a>; <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx778">том II</a>; <a href="http://www.promacedonia.org/vz3/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx779">том III</a>)</p>
</li>

<li id="wx780"><i id="wx781">Петров</i>
<p id="wx782">, П., <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx783">Образуване на българската държава</a>, София 1981</p>
</li>
</ul>

<p id="wx784"><b id="wx785">От електронно издателство "LiterNet"</b></p>

<ul id="wx786">
<li id="wx787"><i id="wx788">Павлов</i>
<p id="wx789">, Пл., <a href="http://liternet.bg/publish13/p_pavlov/buntari/content.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx790">Бунтари и авантюристи в средновековна България</a>, изд. LiterNet (2.1.2008)</p>
</li>

<li id="wx791"><i id="wx792">Иванов</i>
<p id="wx793">, Ив., <a href="http://liternet.bg/publish8/ivelin_ivanov/vyprosa.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx794">Към въпроса за българската военна мощ през последната четвърт на X и началото на XI век. Защо България загуби двубоя с Византия?</a>, Електронно списание LiterNet, 03.06.2004, № 6 (55) (взето на 30.1.2008)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx795"><b id="wx796">От други страници</b></p>

<ul id="wx797">
<li id="wx798"><i id="wx799">Павлов</i>
<p id="wx800">, Пл., <a href="http://www.vmro-rousse.hit.bg/Pl_Pavlov.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx801">Цар Самуил и "Българската епопея</a> (2.1.2008)</p>
</li>

<li id="wx802"><a href="http://www.standartnews.com/bg/article.php?d=2006-08-20&amp;article=157236" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx803">Бием Василий II при Момин проход</a></li>

<li id="wx804"><a href="http://www.dnevnik.bg/show/?storyid=362360" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx805">На 26 юли: Кан Крум разбива византийците във Върбишкия проход</a></li>
</ul>

<a id="_.D0.91.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8" name=".D0.91.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Бележки" id="wxsec6"><h2 id="wx806">Бележки</h2>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Бел3" page_id="160106"/>
<div class="references-small" style="-moz-column-count: 3; column-count: 3;" id="wx807">
<ol class="references" id="wx808">
<li id="_note-0"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx809">↑</a>
<p id="wx810">Миниатюра от българския превод на Манасиевата хроника, XIV век.</p>
</li>

<li id="_note-1"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx811">↑</a>
<p id="wx812">графика В. Антонов</p>
</li>

<li id="_note-2"><a href="#_ref-2" title="" wx:fragment="_ref-2" wx:linktype="noteref" id="wx813">↑</a>
<p id="wx814">Хрониките на Йоан Скилица</p>
</li>

<li id="_note-3"><a href="#_ref-3" title="" wx:fragment="_ref-3" wx:linktype="noteref" id="wx815">↑</a> <i id="wx816">Бешевлиев</i>
<p id="wx817">, В., Първобългари. История, Издателство на Отечествения фронт, София 1984, с. 11 сл.</p>
</li>

<li id="_note-4"><a href="#_ref-4" title="" wx:fragment="_ref-4" wx:linktype="noteref" id="wx818">↑</a> <i id="wx819">Бешевлиев</i>
<p id="wx820">, Първобългари, с. 17. За ролята на българите в готските войни на императорите <a href="/wbg/%D0%97%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%BD_%28%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" title="Зенон (Византийска империя)" wx:linktype="known" wx:pagename="Зенон_(Византийска_империя)" wx:page_id="130802" id="wx821">Зенон</a> и <a href="/wbg/%D0%AE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B0%D0%BD_I" title="Юстиниан I" wx:linktype="known" wx:pagename="Юстиниан_I" wx:page_id="35160" id="wx822">Юстиниан I</a> вж. <i id="wx823">Петров</i>, П., Образуване на българската държава, София 1981, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx824">102-106</a> (изтеглено на 20.12.2007)</p>
</li>

<li id="_note-5"><a href="#_ref-5" title="" wx:fragment="_ref-5" wx:linktype="noteref" id="wx825">↑</a> <i id="wx826">Златарски</i>
<p id="wx827">, В., История на българската държава през средните векове, том I, част 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_a_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx828">85</a> (изтеглено на 20.12.2007); <i id="wx829">Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 13; <i id="wx830">Петров</i>, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx831">103</a></p>
</li>

<li id="_note-6"><a href="#_ref-6" title="" wx:fragment="_ref-6" wx:linktype="noteref" id="wx832">↑</a> <i id="wx833">Мутафчиев</i>
<p id="wx834">, П., Лекции по история на Византия, том I, Изд. "Анубис", София 1995, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=954426048X" class="internal" id="wx835">ISBN 954-426-048-X</a>, с. 137-138; <i id="wx836">Петров</i>, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx837">104</a></p>
</li>

<li id="_note-7"><a href="#_ref-7" title="" wx:fragment="_ref-7" wx:linktype="noteref" id="wx838">↑</a> <i id="wx839">Петров</i>
<p id="wx840">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx841">104</a>; <i id="wx842">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_a_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx843">86-87</a></p>
</li>

<li id="_note-8"><a href="#_ref-8" title="" wx:fragment="_ref-8" wx:linktype="noteref" id="wx844">↑</a> <i id="wx845">Петров</i>
<p id="wx846">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx847">104-105</a></p>
</li>

<li id="_note-9"><a href="#_ref-9" title="" wx:fragment="_ref-9" wx:linktype="noteref" id="wx848">↑</a> <i id="wx849">Петров</i>
<p id="wx850">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx851">104-105</a>; <i id="wx852">Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 14-15; <i id="wx853">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_a_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx854">91-92</a></p>
</li>

<li id="_note-10"><a href="#_ref-10" title="" wx:fragment="_ref-10" wx:linktype="noteref" id="wx855">↑</a> <i id="wx856">Петров</i>
<p id="wx857">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx858">105-106</a>; <i id="wx859">Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 16; <i id="wx860">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_a_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx861">94-95</a></p>
</li>

<li id="_note-11"><a href="#_ref-11" title="" wx:fragment="_ref-11" wx:linktype="noteref" id="wx862">↑</a> <i id="wx863">Петров</i>
<p id="wx864">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx865">106-108</a>; <i id="wx866">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_a_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx867">99-110</a></p>
</li>

<li id="_note-12"><a href="#_ref-12" title="" wx:fragment="_ref-12" wx:linktype="noteref" id="wx868">↑</a> <i id="wx869">Петров</i>
<p id="wx870">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx871">96</a>; <i id="wx872">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_a_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx873">84</a></p>
</li>

<li id="_note-13"><a href="#_ref-13" title="" wx:fragment="_ref-13" wx:linktype="noteref" id="wx874">↑</a> <i id="wx875">Бешевлиев</i>
<p id="wx876">, Първобългари, с. 37</p>
</li>

<li id="_note-14"><a href="#_ref-14" title="" wx:fragment="_ref-14" wx:linktype="noteref" id="wx877">↑</a> <i id="wx878">Петров</i>
<p id="wx879">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_1_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx880">111</a></p>
</li>

<li id="_note-15"><a href="#_ref-15" title="" wx:fragment="_ref-15" wx:linktype="noteref" id="wx881">↑</a>
<p id="wx882">Обсадите на Солун от славяните се датират различно от различните изследователи, вж. <i id="wx883">Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 32-36</p>
</li>

<li id="_note-16"><a href="#_ref-16" title="" wx:fragment="_ref-16" wx:linktype="noteref" id="wx884">↑</a> <i id="wx885">История на България</i>
<p id="wx886">, ИК "Христо Ботев", София 1994, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9544450947" class="internal" id="wx887">ISBN 954-445-094-7</a>, с. 26-28; <i id="wx888">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 58</p>
</li>

<li id="_note-17"><a href="#_ref-17" title="" wx:fragment="_ref-17" wx:linktype="noteref" id="wx889">↑</a> <i id="wx890">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx891">, Първобългари, с. 58, 180-181</p>
</li>

<li id="_note-18"><a href="#_ref-18" title="" wx:fragment="_ref-18" wx:linktype="noteref" id="wx892">↑</a> <i id="wx893">Петров</i>
<p id="wx894">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_2_1_1.htm#a3" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx895">192-194</a></p>
</li>

<li id="_note-19"><a href="#_ref-19" title="" wx:fragment="_ref-19" wx:linktype="noteref" id="wx896">↑</a> <i id="wx897">Петров</i>
<p id="wx898">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_2_1_1.htm#a3" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx899">195-198</a></p>
</li>

<li id="_note-20"><a href="#_ref-20" title="" wx:fragment="_ref-20" wx:linktype="noteref" id="wx900">↑</a> <i id="wx901">Петров</i>
<p id="wx902">, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_2_1_1.htm#a3" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx903">202-205</a></p>
</li>

<li id="_note-21"><a href="#_ref-21" title="" wx:fragment="_ref-21" wx:linktype="noteref" id="wx904">↑</a> <i id="wx905">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx906">, Първобългари, с. 60</p>
</li>

<li id="_note-22"><a href="#_ref-22" title="" wx:fragment="_ref-22" wx:linktype="noteref" id="wx907">↑</a> <i id="wx908">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx909">, Първобългари, с. 62-63</p>
</li>

<li id="_note-23"><a href="#_ref-23" title="" wx:fragment="_ref-23" wx:linktype="noteref" id="wx910">↑</a> <i id="wx911">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx912">, Първобългари, с. 49; <i id="wx913">Петров</i>, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_2_1_1.htm#a2" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx914">191-192</a>; <i id="wx915">История на България</i>, София 1994, с. 31</p>
</li>

<li id="_note-24"><a href="#_ref-24" title="" wx:fragment="_ref-24" wx:linktype="noteref" id="wx916">↑</a> <i id="wx917">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx918">, Първобългари, с. 48-50</p>
</li>

<li id="_note-25"><a href="#_ref-25" title="" wx:fragment="_ref-25" wx:linktype="noteref" id="wx919">↑</a> <i id="wx920">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx921">, Първобългари, с. 51-54</p>
</li>

<li id="_note-26"><a href="#_ref-26" title="" wx:fragment="_ref-26" wx:linktype="noteref" id="wx922">↑</a> <i id="wx923">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx924">, Първобългари, с. 55</p>
</li>

<li id="_note-27"><a href="#_ref-27" title="" wx:fragment="_ref-27" wx:linktype="noteref" id="wx925">↑</a> <i id="wx926">Николов</i>
<p id="wx927">, Г., Централизъм и регионализъм в ранносредновековна България (края на VII - началото на XI век), Акад. изд. "Марин Дринов", София 2005, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9544307877" class="internal" id="wx928">ISBN 954-430-787-7</a>, с. 82-83; <i id="wx929">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 54-55; <i id="wx930">Златарски</i>, В., История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, София 1970, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx931">219-221</a></p>
</li>

<li id="_note-28"><a href="#_ref-28" title="" wx:fragment="_ref-28" wx:linktype="noteref" id="wx932">↑</a>
<p id="wx933">Различните тези вж. <i id="wx934">Петров</i>, Образуване на българската държава, с. <a href="http://www.promacedonia.org/pp2/pp_2_2_3.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx935">316-317</a></p>
</li>

<li id="_note-29"><a href="#_ref-29" title="" wx:fragment="_ref-29" wx:linktype="noteref" id="wx936">↑</a> <i id="wx937">Златарски</i>
<p id="wx938">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx939">224-225</a>; <i id="wx940">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 71-73</p>
</li>

<li id="_note-30"><a href="#_ref-30" title="" wx:fragment="_ref-30" wx:linktype="noteref" id="wx941">↑</a> <i id="wx942">Златарски</i>
<p id="wx943">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx944">231</a></p>
</li>

<li id="_note-31"><a href="#_ref-31" title="" wx:fragment="_ref-31" wx:linktype="noteref" id="wx945">↑</a> <i id="wx946">Златарски</i>
<p id="wx947">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx948">235-236</a>; <i id="wx949">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 74-75</p>
</li>

<li id="_note-32"><a href="#_ref-32" title="" wx:fragment="_ref-32" wx:linktype="noteref" id="wx950">↑</a> <i id="wx951">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx952">, Първобългари, с. 75-76</p>
</li>

<li id="_note-33"><a href="#_ref-33" title="" wx:fragment="_ref-33" wx:linktype="noteref" id="wx953">↑</a> <i id="wx954">Златарски</i>
<p id="wx955">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx956">237</a>; <i id="wx957">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 76</p>
</li>

<li id="_note-34"><a href="#_ref-34" title="" wx:fragment="_ref-34" wx:linktype="noteref" id="wx958">↑</a> <i id="wx959">Златарски</i>
<p id="wx960">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx961">238-244, 247</a>; <i id="wx962">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 76-77</p>
</li>

<li id="_note-35"><a href="#_ref-35" title="" wx:fragment="_ref-35" wx:linktype="noteref" id="wx963">↑</a> <i id="wx964">Златарски</i>
<p id="wx965">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx966">267-268</a></p>
</li>

<li id="_note-36"><a href="#_ref-36" title="" wx:fragment="_ref-36" wx:linktype="noteref" id="wx967">↑</a> <i id="wx968">Златарски</i>
<p id="wx969">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx970">267-268</a></p>
</li>

<li id="_note-37"><a href="#_ref-37" title="" wx:fragment="_ref-37" wx:linktype="noteref" id="wx971">↑</a> <i id="wx972">Златарски</i>
<p id="wx973">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx974">269-270</a></p>
</li>

<li id="_note-38"><a href="#_ref-38" title="" wx:fragment="_ref-38" wx:linktype="noteref" id="wx975">↑</a> <i id="wx976">Златарски</i>
<p id="wx977">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx978">274-275</a></p>
</li>

<li id="_note-39"><a href="#_ref-39" title="" wx:fragment="_ref-39" wx:linktype="noteref" id="wx979">↑</a> <i id="wx980">Златарски</i>
<p id="wx981">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx982">276-277, 284-285, 288-291, 294</a></p>
</li>

<li id="_note-40"><a href="#_ref-40" title="" wx:fragment="_ref-40" wx:linktype="noteref" id="wx983">↑</a> <i id="wx984">Златарски</i>
<p id="wx985">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx986">282-283</a></p>
</li>

<li id="_note-41"><a href="#_ref-41" title="" wx:fragment="_ref-41" wx:linktype="noteref" id="wx987">↑</a> <i id="wx988">Златарски</i>
<p id="wx989">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx990">284-285</a></p>
</li>

<li id="_note-42"><a href="#_ref-42" title="" wx:fragment="_ref-42" wx:linktype="noteref" id="wx991">↑</a> <i id="wx992">Златарски</i>
<p id="wx993">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx994">286-287</a></p>
</li>

<li id="_note-43"><a href="#_ref-43" title="" wx:fragment="_ref-43" wx:linktype="noteref" id="wx995">↑</a> <i id="wx996">Златарски</i>
<p id="wx997">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx998">292-295</a></p>
</li>

<li id="_note-44"><a href="#_ref-44" title="" wx:fragment="_ref-44" wx:linktype="noteref" id="wx999">↑</a> <i id="wx1000">Златарски</i>
<p id="wx1001">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1002">299-305</a></p>
</li>

<li id="_note-45"><a href="#_ref-45" title="" wx:fragment="_ref-45" wx:linktype="noteref" id="wx1003">↑</a> <i id="wx1004">Златарски</i>
<p id="wx1005">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1006">306-307</a></p>
</li>

<li id="_note-46"><a href="#_ref-46" title="" wx:fragment="_ref-46" wx:linktype="noteref" id="wx1007">↑</a> <i id="wx1008">Златарски</i>
<p id="wx1009">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1010">315-316</a></p>
</li>

<li id="_note-47"><a href="#_ref-47" title="" wx:fragment="_ref-47" wx:linktype="noteref" id="wx1011">↑</a> <i id="wx1012">Златарски</i>
<p id="wx1013">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b1_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1014">316-320</a></p>
</li>

<li id="_note-manasses">
<p id="wx1015">↑ <a href="#_ref-manasses_0" title="" wx:fragment="_ref-manasses_0" wx:linktype="noteref" id="wx1016"><sup id="wx1017">49,0</sup></a> <a href="#_ref-manasses_1" title="" wx:fragment="_ref-manasses_1" wx:linktype="noteref" id="wx1018"><sup id="wx1019">49,1</sup></a> <a href="#_ref-manasses_2" title="" wx:fragment="_ref-manasses_2" wx:linktype="noteref" id="wx1020"><sup id="wx1021">49,2</sup></a> <a href="#_ref-manasses_3" title="" wx:fragment="_ref-manasses_3" wx:linktype="noteref" id="wx1022"><sup id="wx1023">49,3</sup></a> <a href="#_ref-manasses_4" title="" wx:fragment="_ref-manasses_4" wx:linktype="noteref" id="wx1024"><sup id="wx1025">49,4</sup></a> <a href="#_ref-manasses_5" title="" wx:fragment="_ref-manasses_5" wx:linktype="noteref" id="wx1026"><sup id="wx1027">49,5</sup></a> Миниатюра от Манасиевата летопис</p>
</li>

<li id="_note-48"><a href="#_ref-48" title="" wx:fragment="_ref-48" wx:linktype="noteref" id="wx1028">↑</a> <i id="wx1029">Златарски</i>
<p id="wx1030">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1031">326</a>; <i id="wx1032">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 107</p>
</li>

<li id="_note-49"><a href="#_ref-49" title="" wx:fragment="_ref-49" wx:linktype="noteref" id="wx1033">↑</a> <i id="wx1034">Златарски</i>
<p id="wx1035">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1036">326-327</a>; <i id="wx1037">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 107-108</p>
</li>

<li id="_note-50"><a href="#_ref-50" title="" wx:fragment="_ref-50" wx:linktype="noteref" id="wx1038">↑</a> <i id="wx1039">Златарски</i>
<p id="wx1040">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1041">327</a>; <i id="wx1042">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 108</p>
</li>

<li id="_note-51"><a href="#_ref-51" title="" wx:fragment="_ref-51" wx:linktype="noteref" id="wx1043">↑</a> <i id="wx1044">Златарски</i>
<p id="wx1045">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1046">327-329</a>; <i id="wx1047">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 108-109</p>
</li>

<li id="_note-52"><a href="#_ref-52" title="" wx:fragment="_ref-52" wx:linktype="noteref" id="wx1048">↑</a> <i id="wx1049">Златарски</i>
<p id="wx1050">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1051">330-336</a>; <i id="wx1052">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 109-117</p>
</li>

<li id="_note-kratk51">
<p id="wx1053">↑ <a href="#_ref-kratk51_0" title="" wx:fragment="_ref-kratk51_0" wx:linktype="noteref" id="wx1054"><sup id="wx1055">55,0</sup></a> <a href="#_ref-kratk51_1" title="" wx:fragment="_ref-kratk51_1" wx:linktype="noteref" id="wx1056"><sup id="wx1057">55,1</sup></a> <a href="#_ref-kratk51_2" title="" wx:fragment="_ref-kratk51_2" wx:linktype="noteref" id="wx1058"><sup id="wx1059">55,2</sup></a> <a href="#_ref-kratk51_3" title="" wx:fragment="_ref-kratk51_3" wx:linktype="noteref" id="wx1060"><sup id="wx1061">55,3</sup></a> <a href="#_ref-kratk51_4" title="" wx:fragment="_ref-kratk51_4" wx:linktype="noteref" id="wx1062"><sup id="wx1063">55,4</sup></a> Кратка история на България, София 1983, с. 51</p>
</li>

<li id="_note-53"><a href="#_ref-53" title="" wx:fragment="_ref-53" wx:linktype="noteref" id="wx1064">↑</a> <i id="wx1065">Златарски</i>
<p id="wx1066">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1067">338, 341-343, 354-357</a>; <i id="wx1068">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 118-121, 126-127</p>
</li>

<li id="_note-54"><a href="#_ref-54" title="" wx:fragment="_ref-54" wx:linktype="noteref" id="wx1069">↑</a> <i id="wx1070">Златарски</i>
<p id="wx1071">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1072">346-348</a>; <i id="wx1073">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 122-123</p>
</li>

<li id="_note-55"><a href="#_ref-55" title="" wx:fragment="_ref-55" wx:linktype="noteref" id="wx1074">↑</a> <i id="wx1075">Златарски</i>
<p id="wx1076">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1077">349-350</a>; <i id="wx1078">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 123-125</p>
</li>

<li id="_note-56"><a href="#_ref-56" title="" wx:fragment="_ref-56" wx:linktype="noteref" id="wx1079">↑</a> <i id="wx1080">Златарски</i>
<p id="wx1081">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1082">357-358</a>; <i id="wx1083">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 127</p>
</li>

<li id="_note-57"><a href="#_ref-57" title="" wx:fragment="_ref-57" wx:linktype="noteref" id="wx1084">↑</a> <i id="wx1085">Златарски</i>
<p id="wx1086">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1087">360-362</a>; <i id="wx1088">В. Бешевлиев</i>, Първобългари, с. 128-129</p>
</li>

<li id="_note-58"><a href="#_ref-58" title="" wx:fragment="_ref-58" wx:linktype="noteref" id="wx1089">↑</a> <i id="wx1090">Златарски</i>
<p id="wx1091">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1092">383-384</a></p>
</li>

<li id="_note-59"><a href="#_ref-59" title="" wx:fragment="_ref-59" wx:linktype="noteref" id="wx1093">↑</a> <i id="wx1094">Златарски</i>
<p id="wx1095">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1096">384 сл.</a></p>
</li>

<li id="_note-krat52">
<p id="wx1097">↑ <a href="#_ref-krat52_0" title="" wx:fragment="_ref-krat52_0" wx:linktype="noteref" id="wx1098"><sup id="wx1099">63,0</sup></a> <a href="#_ref-krat52_1" title="" wx:fragment="_ref-krat52_1" wx:linktype="noteref" id="wx1100"><sup id="wx1101">63,1</sup></a> Кратка история на България, София 1983, с. 52</p>
</li>

<li id="_note-60"><a href="#_ref-60" title="" wx:fragment="_ref-60" wx:linktype="noteref" id="wx1102">↑</a> <i id="wx1103">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx1104">, Първобългари, с. 155-156</p>
</li>

<li id="_note-61"><a href="#_ref-61" title="" wx:fragment="_ref-61" wx:linktype="noteref" id="wx1105">↑</a>
<p id="wx1106">Според <i id="wx1107">В. Златарски</i> отстъпването на Пловдив от византийците на българите е станало по предварителна договореност - <i id="wx1108">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 1, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1a/vz1a_b2_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1109">429-430</a></p>
</li>

<li id="_note-62"><a href="#_ref-62" title="" wx:fragment="_ref-62" wx:linktype="noteref" id="wx1110">↑</a> <i id="wx1111">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx1112">, Първобългари, с. 157-159</p>
</li>

<li id="_note-63"><a href="#_ref-63" title="" wx:fragment="_ref-63" wx:linktype="noteref" id="wx1113">↑</a> <i id="wx1114">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx1115">, Първобългари, с. 158-160</p>
</li>

<li id="_note-64"><a href="#_ref-64" title="" wx:fragment="_ref-64" wx:linktype="noteref" id="wx1116">↑</a> <i id="wx1117">В. Бешевлиев</i>
<p id="wx1118">, Първобългари, с. 160-161</p>
</li>

<li id="_note-65"><a href="#_ref-65" title="" wx:fragment="_ref-65" wx:linktype="noteref" id="wx1119">↑</a>
<p id="wx1120">Кратка история на България, София 1983, с. 54</p>
</li>

<li id="_note-66"><a href="#_ref-66" title="" wx:fragment="_ref-66" wx:linktype="noteref" id="wx1121">↑</a>
<p id="wx1122">Кратка история на България, София 1983, с. 54-55</p>
</li>

<li id="_note-67"><a href="#_ref-67" title="" wx:fragment="_ref-67" wx:linktype="noteref" id="wx1123">↑</a> <i id="wx1124">История на България</i>
<p id="wx1125">, ИК "Христо Ботев", София 1994, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9544450947" class="internal" id="wx1126">ISBN 954-445-094-7</a>, с. 56</p>
</li>

<li id="_note-68"><a href="#_ref-68" title="" wx:fragment="_ref-68" wx:linktype="noteref" id="wx1127">↑</a> <i id="wx1128">Божилов</i>
<p id="wx1129">, Ив., Цар Симеон Велики (893-927): Златният век на Средновековна България, Издателство на Отечествения фронт, София 1983, с. 87-88</p>
</li>

<li id="_note-69"><a href="#_ref-69" title="" wx:fragment="_ref-69" wx:linktype="noteref" id="wx1130">↑</a> <i id="wx1131">Димитров</i>
<p id="wx1132">, Хр., Българо-унгарски отношения през Средновековието, Акад. изд. "Марин Дринов", София 1998, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9544305491" class="internal" id="wx1133">ISBN 954-430-549-1</a>, с. 33-34</p>
</li>

<li id="_note-70"><a href="#_ref-70" title="" wx:fragment="_ref-70" wx:linktype="noteref" id="wx1134">↑</a> <i id="wx1135">Божилов</i>
<p id="wx1136">, Цар Симеон Велики, с. 88-89; <i id="wx1137">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1138">289-290</a></p>
</li>

<li id="_note-71"><a href="#_ref-71" title="" wx:fragment="_ref-71" wx:linktype="noteref" id="wx1139">↑</a> <i id="wx1140">Златарски</i>
<p id="wx1141">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1142">293-296</a></p>
</li>

<li id="_note-72"><a href="#_ref-72" title="" wx:fragment="_ref-72" wx:linktype="noteref" id="wx1143">↑</a> <i id="wx1144">Златарски</i>
<p id="wx1145">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1146">297-300</a></p>
</li>

<li id="_note-73"><a href="#_ref-73" title="" wx:fragment="_ref-73" wx:linktype="noteref" id="wx1147">↑</a> <i id="wx1148">Божилов</i>
<p id="wx1149">, Цар Симеон Велики, с. 90-91; <i id="wx1150">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1151">301-314</a></p>
</li>

<li id="_note-74"><a href="#_ref-74" title="" wx:fragment="_ref-74" wx:linktype="noteref" id="wx1152">↑</a> <i id="wx1153">Димитров</i>
<p id="wx1154">, Българо-унгарски отношения през Средновековието, с. 35-37; <i id="wx1155">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 92; <i id="wx1156">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1157">311-312</a></p>
</li>

<li id="_note-75"><a href="#_ref-75" title="" wx:fragment="_ref-75" wx:linktype="noteref" id="wx1158">↑</a> <i id="wx1159">Божилов</i>
<p id="wx1160">, Цар Симеон Велики, с. 93; <i id="wx1161">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1162">315-317</a></p>
</li>

<li id="_note-76"><a href="#_ref-76" title="" wx:fragment="_ref-76" wx:linktype="noteref" id="wx1163">↑</a> <i id="wx1164">Божилов</i>
<p id="wx1165">, Цар Симеон Велики, с. 94</p>
</li>

<li id="_note-77"><a href="#_ref-77" title="" wx:fragment="_ref-77" wx:linktype="noteref" id="wx1166">↑</a> <i id="wx1167">Божилов</i>
<p id="wx1168">, Цар Симеон Велики, с. 94-95</p>
</li>

<li id="_note-78"><a href="#_ref-78" title="" wx:fragment="_ref-78" wx:linktype="noteref" id="wx1169">↑</a> <i id="wx1170">Божилов</i>
<p id="wx1171">, Цар Симеон Велики, с. 95-96</p>
</li>

<li id="_note-79"><a href="#_ref-79" title="" wx:fragment="_ref-79" wx:linktype="noteref" id="wx1172">↑</a> <i id="wx1173">Златарски</i>
<p id="wx1174">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1175">352-353</a>; <i id="wx1176">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 98</p>
</li>

<li id="_note-80"><a href="#_ref-80" title="" wx:fragment="_ref-80" wx:linktype="noteref" id="wx1177">↑</a> <i id="wx1178">Острогорски</i>
<p id="wx1179">, Г., История на византийската държава, София 1998, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9548079925" class="internal" id="wx1180">ISBN 954-8079-92-5</a>, с. 350-351; <i id="wx1181">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 104-109</p>
</li>

<li id="_note-81"><a href="#_ref-81" title="" wx:fragment="_ref-81" wx:linktype="noteref" id="wx1182">↑</a> <i id="wx1183">Божилов</i>
<p id="wx1184">, Цар Симеон Велики, с. 118-120</p>
</li>

<li id="_note-82"><a href="#_ref-82" title="" wx:fragment="_ref-82" wx:linktype="noteref" id="wx1185">↑</a> <i id="wx1186">Острогорски</i>
<p id="wx1187">, История на византийската държава, с. 351; <i id="wx1188">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1189">371, 374-375</a>; <i id="wx1190">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 121</p>
</li>

<li id="_note-83"><a href="#_ref-83" title="" wx:fragment="_ref-83" wx:linktype="noteref" id="wx1191">↑</a> <i id="wx1192">Божилов</i>
<p id="wx1193">, Цар Симеон Велики, с. 122-123</p>
</li>

<li id="_note-84"><a href="#_ref-84" title="" wx:fragment="_ref-84" wx:linktype="noteref" id="wx1194">↑</a> <i id="wx1195">Чолпанов</i>
<p id="wx1196">, Б., <a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10453" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1197">Битката при р. Ахелой</a> (изтеглено на 27.12.2007);<i id="wx1198">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1199">376-378</a>; <i id="wx1200">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 124</p>
</li>

<li id="_note-85"><a href="#_ref-85" title="" wx:fragment="_ref-85" wx:linktype="noteref" id="wx1201">↑</a>
<p id="wx1202">Според съставителите на справочника <i id="wx1203">Кой кой е в средновековна България</i> (Изд. "Просвета", София 1995, с. 344) това е станало през 924 г.</p>
</li>

<li id="_note-86"><a href="#_ref-86" title="" wx:fragment="_ref-86" wx:linktype="noteref" id="wx1204">↑</a> <i id="wx1205">Златарски</i>
<p id="wx1206">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1207">382</a>; <i id="wx1208">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 125-126</p>
</li>

<li id="_note-87"><a href="#_ref-87" title="" wx:fragment="_ref-87" wx:linktype="noteref" id="wx1209">↑</a> <i id="wx1210">Златарски</i>
<p id="wx1211">, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1212">409-410</a>; <i id="wx1213">Божилов</i>, Цар Симеон Велики, с. 137-138</p>
</li>

<li id="_note-88"><a href="#_ref-88" title="" wx:fragment="_ref-88" wx:linktype="noteref" id="wx1214">↑</a> <i id="wx1215">Божилов</i>
<p id="wx1216">, Цар Симеон Велики, с. 126</p>
</li>

<li id="_note-89"><a href="#_ref-89" title="" wx:fragment="_ref-89" wx:linktype="noteref" id="wx1217">↑</a> <i id="wx1218">Божилов</i>
<p id="wx1219">, Цар Симеон Велики, с. 140-141</p>
</li>

<li id="_note-90"><a href="#_ref-90" title="" wx:fragment="_ref-90" wx:linktype="noteref" id="wx1220">↑</a> <i id="wx1221">Божилов</i>
<p id="wx1222">, Цар Симеон Велики, с. 126, 138, 141-142, 143; <i id="wx1223">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. 1, ч. 2, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1224">383-386</a>, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_4_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1225">413-414, 445-448</a></p>
</li>

<li id="_note-91"><a href="#_ref-91" title="" wx:fragment="_ref-91" wx:linktype="noteref" id="wx1226">↑</a> <i id="wx1227">Острогорски</i>
<p id="wx1228">, История на византийската държава, с. 355-356</p>
</li>

<li id="_note-92"><a href="#_ref-92" title="" wx:fragment="_ref-92" wx:linktype="noteref" id="wx1229">↑</a> <i id="wx1230">Кратка история на България</i>
<p id="wx1231">, Изд. "Наука и изкуство", София 1983, с. 65-66</p>
</li>

<li id="_note-kratka68">
<p id="wx1232">↑ <a href="#_ref-kratka68_0" title="" wx:fragment="_ref-kratka68_0" wx:linktype="noteref" id="wx1233"><sup id="wx1234">97,0</sup></a> <a href="#_ref-kratka68_1" title="" wx:fragment="_ref-kratka68_1" wx:linktype="noteref" id="wx1235"><sup id="wx1236">97,1</sup></a> <i id="wx1237">Кратка история на България</i>, Изд. "Наука и изкуство", София 1983, с. 68</p>
</li>

<li id="_note-93"><a href="#_ref-93" title="" wx:fragment="_ref-93" wx:linktype="noteref" id="wx1238">↑</a> <i id="wx1239">Златарски</i>
<p id="wx1240">, В., История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_5_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1241">с. 546</a></p>
</li>

<li id="_note-94"><a href="#_ref-94" title="" wx:fragment="_ref-94" wx:linktype="noteref" id="wx1242">↑</a> <i id="wx1243">Златарски</i>
<p id="wx1244">, В., История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_5_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1245">с. 546-548</a></p>
</li>

<li id="_note-95"><a href="#_ref-95" title="" wx:fragment="_ref-95" wx:linktype="noteref" id="wx1246">↑</a> <i id="wx1247">Острогорски</i>
<p id="wx1248">, Георгий, История на византийската държава, София 1998, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9548079925" class="internal" id="wx1249">ISBN 954-8079-92-5</a>, с. 383-384</p>
</li>

<li id="_note-96"><a href="#_ref-96" title="" wx:fragment="_ref-96" wx:linktype="noteref" id="wx1250">↑</a>
<p id="wx1251">Пириватрич, С., Самуиловата държава. Обхват и характер, Изд. "АГАТА-А", София 2000, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=954540020X" class="internal" id="wx1252">ISBN 954-540-020-X</a>, с. 52</p>
</li>

<li id="_note-97"><a href="#_ref-97" title="" wx:fragment="_ref-97" wx:linktype="noteref" id="wx1253">↑</a> <i id="wx1254">Пириватрич</i>
<p id="wx1255">, Самуиловата държава, с. 70-71</p>
</li>

<li id="_note-98"><a href="#_ref-98" title="" wx:fragment="_ref-98" wx:linktype="noteref" id="wx1256">↑</a> <i id="wx1257">Ангелов</i>
<p id="wx1258">, Д., <i id="wx1259">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), Изд. на БАН, София 1994, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=954430200X" class="internal" id="wx1260">ISBN 954-430-200-X</a>, с. 17-18</p>
</li>

<li id="_note-99"><a href="#_ref-99" title="" wx:fragment="_ref-99" wx:linktype="noteref" id="wx1261">↑</a> <i id="wx1262">Ангелов</i>
<p id="wx1263">, Д., <i id="wx1264">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 19-32. Историкът <i id="wx1265">Васил Златарски</i> поставя похода на Цимисхий през 972 г. - <i id="wx1266">Златарски</i>, В., История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_5_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1267">с. 579-595</a></p>
</li>

<li id="_note-100"><a href="#_ref-100" title="" wx:fragment="_ref-100" wx:linktype="noteref" id="wx1268">↑</a> <i id="wx1269">Стоименов</i>
<p id="wx1270">, Д., Временна византийска военна администрация в българските земи (971-987/989 г.), с. 46-47, 49-51, в: Годишник на Софийския университет. Научен център за славяно-византийски проучвания, том 82 (2), 1988; <i id="wx1271">Божилов</i>, Ив., Бележки върху византийската администрация в Североизточна България (971-1000), с. 24, в: Сборник в чест на академик Христо Христов, София 1988</p>
</li>

<li id="_note-101"><a href="#_ref-101" title="" wx:fragment="_ref-101" wx:linktype="noteref" id="wx1272">↑</a> <i id="wx1273">Златарски</i>
<p id="wx1274">, В., История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_5_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1275">с. 597-600</a></p>
</li>

<li id="_note-102"><a href="#_ref-102" title="" wx:fragment="_ref-102" wx:linktype="noteref" id="wx1276">↑</a> <i id="wx1277">Пириватрич</i>
<p id="wx1278">, Самуиловата държава, с. 58-59</p>
</li>

<li id="_note-103"><a href="#_ref-103" title="" wx:fragment="_ref-103" wx:linktype="noteref" id="wx1279">↑</a> <i id="wx1280">Пириватрич</i>
<p id="wx1281">, Самуиловата държава, с. 93-95</p>
</li>

<li id="_note-104"><a href="#_ref-104" title="" wx:fragment="_ref-104" wx:linktype="noteref" id="wx1282">↑</a> <i id="wx1283">Златарски</i>
<p id="wx1284">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1285">613-615</a>; <i id="wx1286">Пириватрич</i>, Самуиловата държава, с. 98-99</p>
</li>

<li id="_note-105"><a href="#_ref-105" title="" wx:fragment="_ref-105" wx:linktype="noteref" id="wx1287">↑</a> <i id="wx1288">Златарски</i>
<p id="wx1289">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1290">627-629</a>; <i id="wx1291">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1292">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 36-38</p>
</li>

<li id="_note-106"><a href="#_ref-106" title="" wx:fragment="_ref-106" wx:linktype="noteref" id="wx1293">↑</a> <i id="wx1294">Павлов</i>
<p id="wx1295">, Пл., <a href="http://www.vmro-rousse.hit.bg/Pl_Pavlov.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1296">Цар Самуил и "Българската епопея"</a>, София - Велико Търново 2002, част: Българското "въстание" (976 г.); <i id="wx1297">Благоев</i>, Н., Критически погледъ върху известията на Иоанъ Скилица за произхода на цар Самуиловата държава, с. 30-31, в: сп. Македонски преглед, Год. II (1926), кн. 4.; <i id="wx1298">Пириватрич</i>, Самуиловата държава, с. 96, 146</p>
</li>

<li id="_note-107"><a href="#_ref-107" title="" wx:fragment="_ref-107" wx:linktype="noteref" id="wx1299">↑</a> <i id="wx1300">Златарски</i>
<p id="wx1301">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1302">с. 632-642</a>; <i id="wx1303">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1304">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 39-41, 43-44</p>
</li>

<li id="_note-108"><a href="#_ref-108" title="" wx:fragment="_ref-108" wx:linktype="noteref" id="wx1305">↑</a> <i id="wx1306">Златарски</i>
<p id="wx1307">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1308">с. 652-659</a>; <i id="wx1309">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1310">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 48</p>
</li>

<li id="_note-109"><a href="#_ref-109" title="" wx:fragment="_ref-109" wx:linktype="noteref" id="wx1311">↑</a> <i id="wx1312">Божилов</i>
<p id="wx1313">, Ив., Анонимът на Хазе. България и Византия на Долни Дунав в края на X в., с. 125; <i id="wx1314">Стоименов</i>, Д., Временна византийска военна администрация, ГСУ НЦСВП, т. 82 (2), 1988, с. 42-43</p>
</li>

<li id="_note-110"><a href="#_ref-110" title="" wx:fragment="_ref-110" wx:linktype="noteref" id="wx1315">↑</a> <i id="wx1316">Ангелов</i>
<p id="wx1317">, Д., <i id="wx1318">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 38, 45, 48</p>
</li>

<li id="_note-111"><a href="#_ref-111" title="" wx:fragment="_ref-111" wx:linktype="noteref" id="wx1319">↑</a> <i id="wx1320">Божилов</i>
<p id="wx1321">, Ив., България в епохата на цар Самуил, с. 200, в: сп. Исторически преглед 1999, кн. 5-6; <i id="wx1322">Пириватрич</i>, Самуиловата държава, с. 118-119</p>
</li>

<li id="_note-112"><a href="#_ref-112" title="" wx:fragment="_ref-112" wx:linktype="noteref" id="wx1323">↑</a> <i id="wx1324">Златарски</i>
<p id="wx1325">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_2.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1326">с. 660-663</a>; <i id="wx1327">Пириватрич</i>, Самуиловата държава, с. 120</p>
</li>

<li id="_note-113"><a href="#_ref-113" title="" wx:fragment="_ref-113" wx:linktype="noteref" id="wx1328">↑</a> <i id="wx1329">Пириватрич</i>
<p id="wx1330">, Самуиловата държава, с. 122-128</p>
</li>

<li id="_note-pavpiriv1000">
<p id="wx1331">↑ <a href="#_ref-pavpiriv1000_0" title="" wx:fragment="_ref-pavpiriv1000_0" wx:linktype="noteref" id="wx1332"><sup id="wx1333">119,0</sup></a> <a href="#_ref-pavpiriv1000_1" title="" wx:fragment="_ref-pavpiriv1000_1" wx:linktype="noteref" id="wx1334"><sup id="wx1335">119,1</sup></a> Павлов, Пл., <a href="http://www.vmro-rousse.hit.bg/Pl_Pavlov.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1336">Цар Самуил и "Българската епопея"</a>, част: Неравните сили (1000-1014 г.); <i id="wx1337">Пириватрич</i>, Самуиловата държава, с. 130-131</p>
</li>

<li id="_note-zlat678">
<p id="wx1338">↑ <a href="#_ref-zlat678_0" title="" wx:fragment="_ref-zlat678_0" wx:linktype="noteref" id="wx1339"><sup id="wx1340">120,0</sup></a> <a href="#_ref-zlat678_1" title="" wx:fragment="_ref-zlat678_1" wx:linktype="noteref" id="wx1341"><sup id="wx1342">120,1</sup></a> <i id="wx1343">Златарски</i>, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1344">с. 678-687</a></p>
</li>

<li id="_note-114"><a href="#_ref-114" title="" wx:fragment="_ref-114" wx:linktype="noteref" id="wx1345">↑</a> <i id="wx1346">Димитров</i>
<p id="wx1347">, Хр., Българо-унгарски отношения през средновековието, София 1998, с. 82-83</p>
</li>

<li id="_note-115"><a href="#_ref-115" title="" wx:fragment="_ref-115" wx:linktype="noteref" id="wx1348">↑</a> <i id="wx1349">Златарски</i>
<p id="wx1350">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1351">с. 688-689</a></p>
</li>

<li id="_note-116"><a href="#_ref-116" title="" wx:fragment="_ref-116" wx:linktype="noteref" id="wx1352">↑</a> <i id="wx1353">Ангелов</i>
<p id="wx1354">, Д., <i id="wx1355">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 53</p>
</li>

<li id="_note-117"><a href="#_ref-117" title="" wx:fragment="_ref-117" wx:linktype="noteref" id="wx1356">↑</a> <i id="wx1357">Златарски</i>
<p id="wx1358">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1359">с. 689-690</a>; <i id="wx1360">Кратка история на България</i>, София 1983, с. 71</p>
</li>

<li id="_note-118"><a href="#_ref-118" title="" wx:fragment="_ref-118" wx:linktype="noteref" id="wx1361">↑</a> <i id="wx1362">Златарски</i>
<p id="wx1363">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1364">с. 693-697</a></p>
</li>

<li id="_note-119"><a href="#_ref-119" title="" wx:fragment="_ref-119" wx:linktype="noteref" id="wx1365">↑</a> <i id="wx1366">Златарски</i>
<p id="wx1367">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1368">с. 699-700</a></p>
</li>

<li id="_note-120"><a href="#_ref-120" title="" wx:fragment="_ref-120" wx:linktype="noteref" id="wx1369">↑</a> <i id="wx1370">Златарски</i>
<p id="wx1371">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_3.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1372">с. 701-702</a></p>
</li>

<li id="_note-121"><a href="#_ref-121" title="" wx:fragment="_ref-121" wx:linktype="noteref" id="wx1373">↑</a> <i id="wx1374">Ангелов</i>
<p id="wx1375">, Д., <i id="wx1376">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 55-61; Павлов, Пл., Залезът на Първото българско царство (1015-1018 г.), София 1999, с. 24-26, 30-35</p>
</li>

<li id="_note-122"><a href="#_ref-122" title="" wx:fragment="_ref-122" wx:linktype="noteref" id="wx1377">↑</a> <i id="wx1378">Златарски</i>
<p id="wx1379">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1380">с. 708-713</a></p>
</li>

<li id="_note-123"><a href="#_ref-123" title="" wx:fragment="_ref-123" wx:linktype="noteref" id="wx1381">↑</a> <i id="wx1382">Златарски</i>
<p id="wx1383">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1384">с. 728-729</a></p>
</li>

<li id="_note-124"><a href="#_ref-124" title="" wx:fragment="_ref-124" wx:linktype="noteref" id="wx1385">↑</a> <i id="wx1386">Златарски</i>
<p id="wx1387">, История на българската държава през средните векове, т. I, ч. 2, <a href="http://www.promacedonia.org/vz1b/vz1b_6_4.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1388">с. 732-742</a></p>
</li>

<li id="_note-125"><a href="#_ref-125" title="" wx:fragment="_ref-125" wx:linktype="noteref" id="wx1389">↑</a>
<p id="wx1390">За тези въстания вж. по-подробно <b id="wx1391">Златарски</b>, В., История на българската държава през средните векове, том II, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_1_4.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1392">154-159, 162-163</a>, <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_2_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1393">180-182, 184-187</a>; <b id="wx1394">Павлов</b>, Пл., Бунтари и авантюристи в средновековна България, Електронно издателство LiterNet, <a href="http://liternet.bg/publish13/p_pavlov/buntari/travyl.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1395">Травъл и въстанието на павликяните в България (1084-1086)</a>, <a href="http://liternet.bg/publish13/p_pavlov/buntari/buntyt.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1396">Бунтът на "граничаря" Нестор</a>; <b id="wx1397">Ангелов</b>, Д., <i id="wx1398">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 74-75, 78-82</p>
</li>

<li id="_note-126"><a href="#_ref-126" title="" wx:fragment="_ref-126" wx:linktype="noteref" id="wx1399">↑</a>
<p id="wx1400">Взето от <a href="http://bgnauka.eu/index.php?mod=front&amp;fnc=pub_page&amp;pid=10521" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1401">БОРБИТЕ НА БЪЛГАРСКИЯ НАРОД СРЕЩУ ВИЗАНТИЙСКОТО ВЛАДИЧЕСТВО (1018-1185 г.)</a> (сп. БГ Наука), на 2.1.2008</p>
</li>

<li id="_note-127"><a href="#_ref-127" title="" wx:fragment="_ref-127" wx:linktype="noteref" id="wx1402">↑</a> <b id="wx1403">Златарски</b>
<p id="wx1404">, В., История на българската държава през средните векове, том II, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_1_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1405">51-56</a>; <b id="wx1406">Ангелов</b>, Д., <i id="wx1407">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), Издателство на БАН, София 1994, с. 69-72; <b id="wx1408">История на България</b>, Том 3: Втора българска държава, Издателство на Българската академия на науките, София 1982, с. 28-31</p>
</li>

<li id="_note-128"><a href="#_ref-128" title="" wx:fragment="_ref-128" wx:linktype="noteref" id="wx1409">↑</a> <b id="wx1410">Ангелов</b>
<p id="wx1411">, Д., <i id="wx1412">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 72-73; <i id="wx1413"><b id="wx1414">Андреев</b></i>, Й., <i id="wx1415">Лазаров</i>, Ив., <i id="wx1416">Павлов</i>, Пл., Кой кой е в средновековна България (исторически справочник), Изд. "Просвета", София 1995, с. 15, 315; <b id="wx1417">История на България</b>, Том 3, Изд. на БАН, София 1982, с. 32-34; <b id="wx1418">Златарски</b>, В., История на българската държава през средните векове, том II, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_1_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1419">64-72, 76-79</a>; <b id="wx1420">Михаил Пселл</b>, ХРОНОГРАФИЯ, <a href="http://recult.by.ru/lib/byzant/mp_02.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1421">Михаил IV</a> (изтеглено на 2.1.2008); <b id="wx1422">Павлов</b>, Пл., Бунтари и авантюристи в средновековна България, <a href="http://liternet.bg/publish13/p_pavlov/buntari/samozvanecyt.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1423">Самозванецът Петър Делян и царският син Алусиан</a>, Електронно издателство LiterNet (изтеглено на 2.1.2008)</p>
</li>

<li id="_note-129"><a href="#_ref-129" title="" wx:fragment="_ref-129" wx:linktype="noteref" id="wx1424">↑</a> <b id="wx1425">Ангелов</b>
<p id="wx1426">, Д., <i id="wx1427">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 75-78; <b id="wx1428">Златарски</b>, В., История на българската държава през средните векове, том II, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_1_4.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1429">138-148</a>; <b id="wx1430">Павлов</b>, Пл., Бунтари и авантюристи в средновековна България, <a href="http://liternet.bg/publish13/p_pavlov/buntari/georgi.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1431">Георги Войтех от рода на кавханите</a>, Електронно издателство LiterNet (изтеглено на 2.1.2008)</p>
</li>

<li id="_note-130"><a href="#_ref-130" title="" wx:fragment="_ref-130" wx:linktype="noteref" id="wx1432">↑</a> <i id="wx1433">История на България</i>
<p id="wx1434">, Том 3: Втора българска държава, Издателство на Българската академия на науките, София 1982, с. 119; Златарски, В., История на българската държава през средните векове, т. II, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_3_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1435">440</a></p>
</li>

<li id="_note-131"><a href="#_ref-131" title="" wx:fragment="_ref-131" wx:linktype="noteref" id="wx1436">↑</a>
<p id="wx1437">Ангелов, Д., Чолпанов, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), Издателство на БАН, София 1994, с. 85</p>
</li>

<li id="_note-132"><a href="#_ref-132" title="" wx:fragment="_ref-132" wx:linktype="noteref" id="wx1438">↑</a> <i id="wx1439">Андреев</i>
<p id="wx1440">, Й., <i id="wx1441">Лазаров</i>, Ив., <i id="wx1442">Павлов</i>, Пл., Кой кой е в средновековна България (Исторически справочник), София 1995, с. 310</p>
</li>

<li id="_note-133"><a href="#_ref-133" title="" wx:fragment="_ref-133" wx:linktype="noteref" id="wx1443">↑</a>
<p id="wx1444">За борбата на Асен и Петър с военачалниците на Исак вж. <i id="wx1445">Златарски</i>, В., История на българската държава през средните векове, т. II, София 1972, <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_3_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1446">с. 443-448</a>; <i id="wx1447">История на България</i>, т. 3, с. 122-123; <i id="wx1448">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1449">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 88-89</p>
</li>

<li id="_note-134"><a href="#_ref-134" title="" wx:fragment="_ref-134" wx:linktype="noteref" id="wx1450">↑</a> <i id="wx1451">Златарски</i>
<p id="wx1452">, В., История на българската държава през средните векове, т. II, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_3_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1453">448-451</a>; <i id="wx1454">История на България</i>, т. 3, с. 123; <i id="wx1455">Божилов</i>, Ив., Фамилията на Асеневци. Генеалогия и просопография (1186-1460), Издателство на БАН, София 1994, с. 29, 41</p>
</li>

<li id="_note-135"><a href="#_ref-135" title="" wx:fragment="_ref-135" wx:linktype="noteref" id="wx1456">↑</a> <i id="wx1457">Златарски</i>
<p id="wx1458">, В., История на българската държава през средните векове, т. II, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_3_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1459">453-458</a>; <i id="wx1460">История на България</i>, т. 3, с. 123-124</p>
</li>

<li id="_note-136"><a href="#_ref-136" title="" wx:fragment="_ref-136" wx:linktype="noteref" id="wx1461">↑</a> <i id="wx1462">История на България</i>
<p id="wx1463">, т. 3, с. 124; <i id="wx1464">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1465">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 91</p>
</li>

<li id="_note-137"><a href="#_ref-137" title="" wx:fragment="_ref-137" wx:linktype="noteref" id="wx1466">↑</a> <i id="wx1467">Златарски</i>
<p id="wx1468">, В., История на българската държава през средните векове, т. II, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_3_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1469">466-470</a>; <i id="wx1470">История на България</i>, т. 3, с. 124; <i id="wx1471">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1472">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 92</p>
</li>

<li id="_note-138"><a href="#_ref-138" title="" wx:fragment="_ref-138" wx:linktype="noteref" id="wx1473">↑</a> <i id="wx1474">История на България</i>
<p id="wx1475">, т. 3, с. 127-128</p>
</li>

<li id="_note-139"><a href="#_ref-139" title="" wx:fragment="_ref-139" wx:linktype="noteref" id="wx1476">↑</a> <i id="wx1477">История на България</i>
<p id="wx1478">, т. 3, с. 128, 130; <i id="wx1479">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1480">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 100-104</p>
</li>

<li id="_note-140"><a href="#_ref-140" title="" wx:fragment="_ref-140" wx:linktype="noteref" id="wx1481">↑</a> <i id="wx1482">Златарски</i>
<p id="wx1483">, В., История на българската държава през средните векове, т. II, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz2/vz2_3_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1484">с. 456-457</a>; <i id="wx1485">История на България</i>, т. 3, с. 124</p>
</li>

<li id="_note-141"><a href="#_ref-141" title="" wx:fragment="_ref-141" wx:linktype="noteref" id="wx1486">↑</a> <i id="wx1487">История на България</i>
<p id="wx1488">, т. 3, с. 130; <i id="wx1489">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1490">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 105</p>
</li>

<li id="_note-142"><a href="#_ref-142" title="" wx:fragment="_ref-142" wx:linktype="noteref" id="wx1491">↑</a> <i id="wx1492">История на България</i>
<p id="wx1493">, т. 3, с. 131</p>
</li>

<li id="_note-143"><a href="#_ref-143" title="" wx:fragment="_ref-143" wx:linktype="noteref" id="wx1494">↑</a> <i id="wx1495">История на България</i>
<p id="wx1496">, т. 3, с. 131-132; <i id="wx1497">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1498">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 106-110</p>
</li>

<li id="_note-144"><a href="#_ref-144" title="" wx:fragment="_ref-144" wx:linktype="noteref" id="wx1499">↑</a> <i id="wx1500">История на България</i>
<p id="wx1501">, т. 3, с. 132-133; <i id="wx1502">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1503">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 110</p>
</li>

<li id="_note-145"><a href="#_ref-145" title="" wx:fragment="_ref-145" wx:linktype="noteref" id="wx1504">↑</a> <i id="wx1505">История на България</i>
<p id="wx1506">, т. 3, с. 132; <i id="wx1507">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1508">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 115</p>
</li>

<li id="_note-146"><a href="#_ref-146" title="" wx:fragment="_ref-146" wx:linktype="noteref" id="wx1509">↑</a> <i id="wx1510">Златарски</i>
<p id="wx1511">, В., История на българската държава през средните векове, том III, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz3/vz3_1_3.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1512">145-148</a>; <i id="wx1513">История на България</i>, т. 3, с. 133; <i id="wx1514">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1515">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 115</p>
</li>

<li id="_note-147"><a href="#_ref-147" title="" wx:fragment="_ref-147" wx:linktype="noteref" id="wx1516">↑</a> <i id="wx1517">История на България</i>
<p id="wx1518">, т. 3, с. 136</p>
</li>

<li id="_note-148"><a href="#_ref-148" title="" wx:fragment="_ref-148" wx:linktype="noteref" id="wx1519">↑</a> <i id="wx1520">Vasiliev</i>
<p id="wx1521">, A., History of the Byzantine empire, IntraText Edition, <a href="http://www.intratext.com/IXT/ENG0832/_P1C.HTM" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1522">7.3</a>, <a href="http://www.intratext.com/IXT/ENG0832/__P1E.HTM" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1523">8.1</a>, <a href="http://www.intratext.com/IXT/ENG0832/__P1F.HTM" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1524">8.2</a> (3.1.2008); <i id="wx1525">История на България</i>, т. 3, с. 140, 142-143</p>
</li>

<li id="_note-149"><a href="#_ref-149" title="" wx:fragment="_ref-149" wx:linktype="noteref" id="wx1526">↑</a> <i id="wx1527">Ангелов</i>
<p id="wx1528">, Д., <i id="wx1529">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 134</p>
</li>

<li id="_note-150"><a href="#_ref-150" title="" wx:fragment="_ref-150" wx:linktype="noteref" id="wx1530">↑</a> <i id="wx1531">История на България</i>
<p id="wx1532">, т. 3, с. 163, 165-166; <i id="wx1533">Ангелов</i>, Д., <i id="wx1534">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 135, 137-138</p>
</li>

<li id="_note-151"><a href="#_ref-151" title="" wx:fragment="_ref-151" wx:linktype="noteref" id="wx1535">↑</a> <i id="wx1536">Ангелов</i>
<p id="wx1537">, Д., <i id="wx1538">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 139-140</p>
</li>

<li id="_note-152"><a href="#_ref-152" title="" wx:fragment="_ref-152" wx:linktype="noteref" id="wx1539">↑</a> <i id="wx1540">Ангелов</i>
<p id="wx1541">, Д., <i id="wx1542">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 144</p>
</li>

<li id="_note-153"><a href="#_ref-153" title="" wx:fragment="_ref-153" wx:linktype="noteref" id="wx1543">↑</a> <i id="wx1544">Ангелов</i>
<p id="wx1545">, Д., <i id="wx1546">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 145-146, 149-152</p>
</li>

<li id="_note-154"><a href="#_ref-154" title="" wx:fragment="_ref-154" wx:linktype="noteref" id="wx1547">↑</a> <i id="wx1548">Ангелов</i>
<p id="wx1549">, Д., <i id="wx1550">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 152</p>
</li>

<li id="_note-IB3274">
<p id="wx1551">↑ <a href="#_ref-IB3274_0" title="" wx:fragment="_ref-IB3274_0" wx:linktype="noteref" id="wx1552"><sup id="wx1553">162,0</sup></a> <a href="#_ref-IB3274_1" title="" wx:fragment="_ref-IB3274_1" wx:linktype="noteref" id="wx1554"><sup id="wx1555">162,1</sup></a> История на България, Том 3: Втора българска държава, Издателство на Българската академия на науките, София 1982, с. 274</p>
</li>

<li id="_note-155"><a href="#_ref-155" title="" wx:fragment="_ref-155" wx:linktype="noteref" id="wx1556">↑</a>
<p id="wx1557">Ангелов, Д., Чолпанов, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 152-153</p>
</li>

<li id="_note-156"><a href="#_ref-156" title="" wx:fragment="_ref-156" wx:linktype="noteref" id="wx1558">↑</a>
<p id="wx1559">История на България, Том 3, БАН, София 1982, с. 274-275</p>
</li>

<li id="_note-157"><a href="#_ref-157" title="" wx:fragment="_ref-157" wx:linktype="noteref" id="wx1560">↑</a>
<p id="wx1561">История на България, Том 3, БАН, София 1982, с. 275</p>
</li>

<li id="_note-158"><a href="#_ref-158" title="" wx:fragment="_ref-158" wx:linktype="noteref" id="wx1562">↑</a> <b id="wx1563">Златарски</b>
<p id="wx1564">, В., История на българската държава през средните векове, том III, София 1972, с. <a href="http://www.promacedonia.org/vz3/vz3_3_3.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx1565">551-571</a>; <b id="wx1566">История на България</b>, Том 3, БАН, София 1982, с. 281-282, 284-288; <b id="wx1567">Ангелов</b>, Д., Чолпанов, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 159-162, 164-167; <b id="wx1568">Андреев</b>, Й., История на Второто българско царство, Изд. АБАГАР, Велико Търново 1996, <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9544272176" class="internal" id="wx1569">ISBN 954-427-217-6</a>, с. 63-68</p>
</li>

<li id="_note-159"><a href="#_ref-159" title="" wx:fragment="_ref-159" wx:linktype="noteref" id="wx1570">↑</a> <i id="wx1571">История на България</i>
<p id="wx1572">, Том 3, БАН, София 1982, с. 296</p>
</li>

<li id="_note-160"><a href="#_ref-160" title="" wx:fragment="_ref-160" wx:linktype="noteref" id="wx1573">↑</a> <i id="wx1574">Андреев</i>
<p id="wx1575">, Й., <i id="wx1576">Лазаров</i>, Ив., <i id="wx1577">Павлов</i>, Пл., Кой кой е в средновековна България, София 1995, с. 348</p>
</li>

<li id="_note-IB3300">
<p id="wx1578">↑ <a href="#_ref-IB3300_0" title="" wx:fragment="_ref-IB3300_0" wx:linktype="noteref" id="wx1579"><sup id="wx1580">169,0</sup></a> <a href="#_ref-IB3300_1" title="" wx:fragment="_ref-IB3300_1" wx:linktype="noteref" id="wx1581"><sup id="wx1582">169,1</sup></a> <i id="wx1583">История на България</i>, Том 3, БАН, София 1982, с. 300</p>
</li>

<li id="_note-161"><a href="#_ref-161" title="" wx:fragment="_ref-161" wx:linktype="noteref" id="wx1584">↑</a> <i id="wx1585">Андреев</i>
<p id="wx1586">, Й., <i id="wx1587">Лазаров</i>, Ив., <i id="wx1588">Павлов</i>, Пл., Кой кой е в средновековна България, София 1995, с. 323</p>
</li>

<li id="_note-162"><a href="#_ref-162" title="" wx:fragment="_ref-162" wx:linktype="noteref" id="wx1589">↑</a> <i id="wx1590">История на България</i>
<p id="wx1591">, Том 3, БАН, София 1982, с. 302</p>
</li>

<li id="_note-163"><a href="#_ref-163" title="" wx:fragment="_ref-163" wx:linktype="noteref" id="wx1592">↑</a> <i id="wx1593">Ангелов</i>
<p id="wx1594">, Д., <i id="wx1595">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 170-172</p>
</li>

<li id="_note-164"><a href="#_ref-164" title="" wx:fragment="_ref-164" wx:linktype="noteref" id="wx1596">↑</a> <i id="wx1597">Ангелов</i>
<p id="wx1598">, Д., <i id="wx1599">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 172-173</p>
</li>

<li id="_note-165"><a href="#_ref-165" title="" wx:fragment="_ref-165" wx:linktype="noteref" id="wx1600">↑</a> <i id="wx1601">Андреев</i>
<p id="wx1602">, Й., <i id="wx1603">Лазаров</i>, Ив., <i id="wx1604">Павлов</i>, Пл., Кой кой е в средновековна България, София 1995, с. 9-10</p>
</li>

<li id="_note-166"><a href="#_ref-166" title="" wx:fragment="_ref-166" wx:linktype="noteref" id="wx1605">↑</a> <i id="wx1606">Ангелов</i>
<p id="wx1607">, Д., <i id="wx1608">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 173</p>
</li>

<li id="_note-167"><a href="#_ref-167" title="" wx:fragment="_ref-167" wx:linktype="noteref" id="wx1609">↑</a> <i id="wx1610">История на България</i>
<p id="wx1611">, Том 3, БАН, София 1982, с. 308-309</p>
</li>

<li id="_note-168"><a href="#_ref-168" title="" wx:fragment="_ref-168" wx:linktype="noteref" id="wx1612">↑</a> <i id="wx1613">История на България</i>
<p id="wx1614">, Том 3, БАН, София 1982, с. 323-324</p>
</li>

<li id="_note-169"><a href="#_ref-169" title="" wx:fragment="_ref-169" wx:linktype="noteref" id="wx1615">↑</a> <i id="wx1616">История на България</i>
<p id="wx1617">, Том 3, БАН, София 1982, с. 324</p>
</li>

<li id="_note-170"><a href="#_ref-170" title="" wx:fragment="_ref-170" wx:linktype="noteref" id="wx1618">↑</a> <i id="wx1619">История на България</i>
<p id="wx1620">, Том 3, БАН, София 1982, с. 326-327</p>
</li>

<li id="_note-171"><a href="#_ref-171" title="" wx:fragment="_ref-171" wx:linktype="noteref" id="wx1621">↑</a> <i id="wx1622">История на България</i>
<p id="wx1623">, Том 3, БАН, София 1982, с. 328, 330-331</p>
</li>

<li id="_note-172"><a href="#_ref-172" title="" wx:fragment="_ref-172" wx:linktype="noteref" id="wx1624">↑</a> <i id="wx1625">История на България</i>
<p id="wx1626">, Том 3, БАН, София 1982, с. 334</p>
</li>

<li id="_note-173"><a href="#_ref-173" title="" wx:fragment="_ref-173" wx:linktype="noteref" id="wx1627">↑</a> <i id="wx1628">История на България</i>
<p id="wx1629">, Том 3, БАН, София 1982, с. 337</p>
</li>

<li id="_note-174"><a href="#_ref-174" title="" wx:fragment="_ref-174" wx:linktype="noteref" id="wx1630">↑</a> <i id="wx1631">Андреев</i>
<p id="wx1632">, Й., България през втората четвърт на XIV век, Университетско издателство "Св. Климент Охридски", Велико Търново 1993, с. 182-183</p>
</li>

<li id="_note-175"><a href="#_ref-175" title="" wx:fragment="_ref-175" wx:linktype="noteref" id="wx1633">↑</a> <i id="wx1634">История на България</i>
<p id="wx1635">, Том 3, БАН, София 1982, с. 340</p>
</li>

<li id="_note-176"><a href="#_ref-176" title="" wx:fragment="_ref-176" wx:linktype="noteref" id="wx1636">↑</a> <i id="wx1637">Андреев</i>
<p id="wx1638">, Й., България през втората четвърт на XIV век, Университетско издателство "Св. Климент Охридски", Велико Търново 1993, с. 191-197 и сл.</p>
</li>

<li id="_note-177"><a href="#_ref-177" title="" wx:fragment="_ref-177" wx:linktype="noteref" id="wx1639">↑</a> <i id="wx1640">История на България</i>
<p id="wx1641">, Том 3, БАН, София 1982, с. 348</p>
</li>

<li id="_note-178"><a href="#_ref-178" title="" wx:fragment="_ref-178" wx:linktype="noteref" id="wx1642">↑</a> <i id="wx1643"><b id="wx1644">История на България</b></i>
<p id="wx1645">, Том 3, БАН, София 1982, с. 349; <i id="wx1646"><b id="wx1647">Ангелов</b></i>, Д., <i id="wx1648">Чолпанов</i>, Б., Българска военна история през Средновековието (X-XV век), с. 206-209</p>
</li>
</ol>
</div>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%BE-%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B2%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B8" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx1649">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx1650"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0" title="Категория:Първа българска държава" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Първа_българска_държава" wx:page_id="65925" id="wx1651">Първа българска държава</a></span> | <span dir="ltr" id="wx1652"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0" title="Категория:Втора българска държава" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Втора_българска_държава" wx:page_id="65924" id="wx1653">Втора българска държава</a></span> | <span dir="ltr" id="wx1654"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Византийска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Византийска_империя" wx:page_id="26682" id="wx1655">Византийска империя</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Byzantine-Bulgarian_Wars" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Byzantine-Bulgarian_Wars" id="wx1656">English</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Byzantijns-Bulgaarse_oorlogen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Byzantijns-Bulgaarse_oorlogen" id="wx1657">Nederlands</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="2"/></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="3">
<p id="wx1658">Беласишка битка</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="3">
<p id="wx1659">Беласишка битка</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
