<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Развой на консонантната система на хърватския език</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Развой_на_консонантната_система_на_хърватския_език"/>
<meta name="wx_page_id" content="44938"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Развой на консонантната система на хърватския език" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Развой на консонантната система на хърватския език</h1>

<p id="wx2">За <b id="wx3">развитието на консонантната система на хърватския език</b> е характерна <i id="wx4">тенденцията към затвърдяване</i>, която води до силно ограничаване на противопоставянето (<a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%28%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Корелация (фонетика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Корелация_(фонетика)" id="wx5">корелацията</a>) на <i id="wx6">твърди</i> (<a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Непалатална съгласна" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Непалатална_съгласна" id="wx7">непалатални</a>) и <i id="wx8">меки</i> (<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Палатална съгласна" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Палатална_съгласна" id="wx9">палатални</a>) съгласни. Вследствие на това, в съвременния хърватски език са останали само две двойки съгласни, при които това противопоставяне е налице: <i id="wx10">l</i> : <i id="wx11">lj</i> и <i id="wx12">n</i> : <i id="wx13">nj</i>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0" name=".D0.9F.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0"/>
<wx:section level="2" title="Праславянската консонантна система" id="wxsec2"><h2 id="wx14">Праславянската консонантна система</h2>

<p id="wx15">Тенденцията към <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B7%D1%85%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D1%89%D0%B0_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%81%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0" title="Възходяща звучност на праславянската сричка" wx:linktype="known" wx:pagename="Възходяща_звучност_на_праславянската_сричка" wx:page_id="30342" id="wx16">възходяща звучност на праславянската сричка</a> довежда до големи промени и в системата на <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA" class="new" title="Съгласен звук" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Съгласен_звук" id="wx17">съгласните</a> в <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Праславянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Праславянски_език" wx:page_id="4241" id="wx18">праславянския език</a>. В последния период преди обособяване на отделни <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Славянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Славянски_езици" wx:page_id="23393" id="wx19">славянски езици</a> системата на съгласните е следната:</p>

<dl id="wx20">
<dd id="wx21"><i id="wx22">b</i>
<p id="wx23">, <i id="wx24">d</i>, <i id="wx25">g</i>, <i id="wx26">h</i>, <i id="wx27">j</i>, <i id="wx28">k</i>, <i id="wx29">l</i>, <i id="wx30">m</i>, <i id="wx31">n</i>, <i id="wx32">p</i>, <i id="wx33">r</i>, <i id="wx34">s</i>, <i id="wx35">t</i>, <i id="wx36">v</i>, <i id="wx37">z</i></p>
</dd>
</dl>

<p id="wx38">През същия период, под влияние на следходен звук <i id="wx39">j</i>, при съгласните настъпва промяна, наречена <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8#.D0.9F.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BF.D0.BE.D0.B4_.D0.B2.D0.BB.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.2Aj" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" wx:fragment="Палатализация_на_съгласните_под_влияние_на_*j" id="wx40">йотация</a>, а под влияние на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Предноезична гласна" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Предноезична_гласна" id="wx41">предноезични гласни</a> – <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" id="wx42">палатализация</a>. В резултат на тези промени се появяват нови <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Палатална съгласна" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Палатална_съгласна" id="wx43">палатални съгласни</a>, които се наследяват и в <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Хърватски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Хърватски_език" wx:page_id="3880" id="wx44">хърватски</a>:</p>

<a id="_.D0.99.D0.BE.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F.3A" name=".D0.99.D0.BE.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F:"/>
<wx:section level="3" title="Йотация:" id="wxsec7"><h3 id="wx45">Йотация:</h3>

<dl id="wx46">
<dd id="wx47"><i id="wx48">k</i>
<p id="wx49">+ <i id="wx50">j</i> &gt; <i id="wx51">č</i> (*<i id="wx52">lukja</i> &gt; <i id="wx53">luča</i>, лъч)</p>
</dd>

<dd id="wx54"><i id="wx55">g</i>
<p id="wx56">+ <i id="wx57">j</i> &gt; <i id="wx58">ž</i> (*<i id="wx59">lъgjь</i> &gt; <i id="wx60">lъžь</i>, лъжа)</p>
</dd>

<dd id="wx61"><i id="wx62">z</i>
<p id="wx63">+ <i id="wx64">j</i> &gt; <i id="wx65">ž</i> (*<i id="wx66">vozjenъ</i> &gt; <i id="wx67">voženъ</i>, возен)</p>
</dd>

<dd id="wx68"><i id="wx69">s</i>
<p id="wx70">+ <i id="wx71">j</i> &gt; <i id="wx72">š</i> (*<i id="wx73">nosjenъ</i> &gt; <i id="wx74">nošenъ</i>, носен)</p>
</dd>

<dd id="wx75"><i id="wx76">h</i>
<p id="wx77">+ <i id="wx78">j</i> &gt; <i id="wx79">š</i> (*<i id="wx80">suhja</i> &gt; <i id="wx81">suša</i>, суша)</p>
</dd>

<dd id="wx82"><i id="wx83">r</i>
<p id="wx84">+ <i id="wx85">j</i> &gt; <i id="wx86">r’</i> (*<i id="wx87">morje</i> &gt; <i id="wx88">mor’e</i>, море)</p>
</dd>

<dd id="wx89"><i id="wx90">l</i>
<p id="wx91">+ <i id="wx92">j</i> &gt; <i id="wx93">l’</i> (*<i id="wx94">volja</i> &gt; <i id="wx95">vol’a</i>, воля)</p>
</dd>

<dd id="wx96"><i id="wx97">n</i>
<p id="wx98">+ <i id="wx99">j</i> &gt; <i id="wx100">n’</i> (*<i id="wx101">konjь</i> &gt; <i id="wx102">kon’ь</i>, кон)</p>
</dd>

<dd id="wx103"><i id="wx104">t</i>
<p id="wx105">+ <i id="wx106">j</i> &gt; <i id="wx107">t’</i> (*<i id="wx108">světja</i> &gt; <i id="wx109">svět’a</i>, свещ)</p>
</dd>

<dd id="wx110"><i id="wx111">d</i>
<p id="wx112">+ <i id="wx113">j</i> &gt; <i id="wx114">d’</i> (*<i id="wx115">medja</i> &gt; <i id="wx116">med’a</i>, межда)</p>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.95.D0.BF.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B5.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.BE_.28.D0.B2.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.BE.29_l" name=".D0.95.D0.BF.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B5.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.BE_.28.D0.B2.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.BE.29_l"/>
<wx:section level="4" title="Епентетично (вметнато) l" id="wxsec16"><h4 id="wx117">Епентетично (вметнато) <i id="wx118">l</i></h4>

<dl id="wx119">
<dd id="wx120">
<dl id="wx121">
<dd id="wx122"><i id="wx123">p</i>
<p id="wx124">+ <i id="wx125">j</i> &gt; <i id="wx126">pl’</i> (*<i id="wx127">kupjenъ</i> &gt; <i id="wx128">kupl’enъ</i>, купен)</p>
</dd>

<dd id="wx129"><i id="wx130">b</i>
<p id="wx131">+ <i id="wx132">j</i> &gt; <i id="wx133">bl’</i> (*<i id="wx134">ljubjenъ</i> &gt; <i id="wx135">l’ubl’enъ</i>, обичан)</p>
</dd>

<dd id="wx136"><i id="wx137">m</i>
<p id="wx138">+ <i id="wx139">j</i> &gt; <i id="wx140">ml’</i> (*<i id="wx141">zemja</i> &gt; <i id="wx142">zeml’a</i>, земя)</p>
</dd>

<dd id="wx143"><i id="wx144">v</i>
<p id="wx145">+ <i id="wx146">j</i> &gt; <i id="wx147">vl’</i> (*<i id="wx148">lovjenъ</i> &gt; <i id="wx149">lovl’enъ</i>, ловен)</p>
</dd>
</dl>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.93.D1.80.D1.83.D0.BF.D0.B8_.2Astj.2C_.2Askj.3B_.2Azdj.2C_.2Azgj" name=".D0.93.D1.80.D1.83.D0.BF.D0.B8_.2Astj.2C_.2Askj.3B_.2Azdj.2C_.2Azgj"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Групи *stj, *skj; *zdj, *zgj" id="wxsec17"><h4 id="wx150">Групи *<i id="wx151">stj</i>, *<i id="wx152">skj</i>; *<i id="wx153">zdj</i>, *<i id="wx154">zgj</i></h4>

<p id="wx155">(различни резултати в различни диалекти)</p>

<dl id="wx156">
<dd id="wx157">
<dl id="wx158">
<dd id="wx159">
<p id="wx160">*<i id="wx161">st</i> + <i id="wx162">j</i> &gt; <i id="wx163">št’</i> &gt; <i id="wx164">št</i>: <i id="wx165">puštenъ</i>; <i id="wx166">št’</i> &gt; <i id="wx167">šć</i>: <i id="wx168">pušćenъ</i>; <i id="wx169">št’</i> &gt; <i id="wx170">šč</i>: <i id="wx171">puščenъ</i></p>
</dd>

<dd id="wx172">
<p id="wx173">*<i id="wx174">sk</i> + <i id="wx175">j</i> &gt; <i id="wx176">št’</i> &gt; <i id="wx177">št</i>: <i id="wx178">ištemъ</i>; <i id="wx179">št’</i> &gt; <i id="wx180">šć</i>: <i id="wx181">išćemъ</i>; <i id="wx182">št’</i> &gt; <i id="wx183">šč</i>: <i id="wx184">iščemъ</i></p>
</dd>

<dd id="wx185">
<p id="wx186">*<i id="wx187">zg</i> + <i id="wx188">j</i> &gt; <i id="wx189">žd’</i> &gt; <i id="wx190">žd</i>: <i id="wx191">zviždati</i>; <i id="wx192">žd’</i> &gt; <i id="wx193">žđ</i>: <i id="wx194">zvižđati</i>; <i id="wx195">žd’</i> &gt; <i id="wx196">žj</i>: <i id="wx197">zvižjati</i></p>
</dd>
</dl>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Първа палатализация" id="wxsec8"><h3 id="wx198"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8#.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_k.2C_g.2C_ch" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" wx:fragment="Първа_палатализация_на_k,_g,_ch" id="wx199">Първа палатализация</a></h3>

<dl id="wx200">
<dd id="wx201"><i id="wx202">k</i>
<p id="wx203">+ <i id="wx204">i</i>, <i id="wx205">e</i>, <i id="wx206">ę</i>, <i id="wx207">ě</i> (&lt;<i id="wx208">ē</i>), <i id="wx209">ь</i> &gt; <i id="wx210">č’</i> &gt; <i id="wx211">č</i> (<i id="wx212">oko</i> – <i id="wx213">oči</i> )</p>
</dd>

<dd id="wx214"><i id="wx215">g</i>
<p id="wx216">+ <i id="wx217">i</i>, <i id="wx218">e</i>, <i id="wx219">ę</i>, <i id="wx220">ě</i> (&lt;<i id="wx221">ē</i>), <i id="wx222">ь</i> &gt; <i id="wx223">ž’</i> &gt; <i id="wx224">ž</i> (<i id="wx225">bogъ</i> – <i id="wx226">bože</i>)</p>
</dd>

<dd id="wx227"><i id="wx228">h</i>
<p id="wx229">+ <i id="wx230">i</i>, <i id="wx231">e</i>, <i id="wx232">ę</i>, <i id="wx233">ě</i> (&lt;<i id="wx234">ē</i>), <i id="wx235">ь</i> &gt; <i id="wx236">š’</i> &gt; <i id="wx237">š</i> (<i id="wx238">duhъ</i> – <i id="wx239">duše</i>)</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx240">===<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8#.D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_k.2C_g.2C_ch" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" wx:fragment="Втора_палатализация_на_k,_g,_ch" id="wx241">Втора палатализация</a>=== (сибиларизация)</p>

<dl id="wx242">
<dd id="wx243"><i id="wx244">k</i>
<p id="wx245">+ <i id="wx246">i</i>, <i id="wx247">ě</i> (&lt;<i id="wx248">ai</i>) &gt; <i id="wx249">c’</i> &gt; <i id="wx250">c</i> (<i id="wx251">vlъkъ</i> – <i id="wx252">vuci</i> )</p>
</dd>

<dd id="wx253"><i id="wx254">g</i>
<p id="wx255">+ <i id="wx256">i</i>, <i id="wx257">ě</i> (&lt;<i id="wx258">ai</i>) &gt; <i id="wx259">dz’</i> &gt; <i id="wx260">z</i> (<i id="wx261">bogъ</i> – <i id="wx262">bozě</i>)</p>
</dd>

<dd id="wx263"><i id="wx264">h</i>
<p id="wx265">+ <i id="wx266">i</i>, <i id="wx267">ě</i> (&lt;<i id="wx268">ai</i>) &gt; <i id="wx269">s’</i> &gt; <i id="wx270">s</i> (<i id="wx271">duhъ</i> – <i id="wx272">dusě</i>)</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx273">===<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8#.D0.A2.D1.80.D0.B5.D1.82.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_k.2C_g.2C_ch" title="Палатализация в славянските езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Палатализация_в_славянските_езици" wx:page_id="29494" wx:fragment="Трета_палатализация_на_k,_g,_ch" id="wx274">Трета палатализация</a>=== (прогресивна палатализация)</p>

<dl id="wx275">
<dd id="wx276"><i id="wx277">i</i>
<p id="wx278">, <i id="wx279">ę</i>, <i id="wx280">ь</i> + <i id="wx281">k</i> + гласна без <i id="wx282">y</i> &gt; <i id="wx283">c’</i> &gt; <i id="wx284">c</i> (<i id="wx285">prorokъ</i> – <i id="wx286">proricati</i> )</p>
</dd>

<dd id="wx287"><i id="wx288">i</i>
<p id="wx289">, <i id="wx290">ę</i>, <i id="wx291">ь</i> + <i id="wx292">g</i> + гласна без <i id="wx293">y</i> &gt; <i id="wx294">dz’</i> &gt; <i id="wx295">z</i> (<i id="wx296">dvignǫti</i> – <i id="wx297">dvizati</i>, в съврем. хърв. <i id="wx298">dizati</i>)</p>
</dd>

<dd id="wx299"><i id="wx300">i</i>
<p id="wx301">, <i id="wx302">ę</i>, <i id="wx303">ь</i> + <i id="wx304">h</i> + гласна без <i id="wx305">y</i> &gt; <i id="wx306">s’</i> &gt; <i id="wx307">s</i> (<i id="wx308">vъh-</i> – <i id="wx309">vьsь</i>, в съврем. хърв. <i id="wx310">sav</i> &lt; <i id="wx311">vas</i>)</p>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B9_.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8" name=".D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B9_.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D0.B0.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D0.BB.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Развой на палаталните съгласни" id="wxsec3"><h2 id="wx312">Развой на палаталните съгласни</h2>

<p id="wx313">В началото на първия период от <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%85%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Историческо развитие на хърватския език" wx:linktype="known" wx:pagename="Историческо_развитие_на_хърватския_език" wx:page_id="31209" id="wx314">историческото развитие на хърватския език</a> е налице следната система съгласните:</p>

<table border="1" id="wx315">
<tr id="wx316">
<td id="wx317">
<p id="wx318">Непалатални съгласни</p>
</td>
<td id="wx319"><i id="wx320">b</i></td>
<td id="wx321"><i id="wx322">d</i></td>
<td align="center" colspan="2" id="wx323"><i id="wx324">g</i></td>
<td align="center" colspan="2" id="wx325"><i id="wx326">h</i></td>
<td align="center" colspan="2" id="wx327"><i id="wx328">k</i></td>
<td id="wx329"><i id="wx330">l</i></td>
<td id="wx331"><i id="wx332">m</i></td>
<td id="wx333"><i id="wx334">n</i></td>
<td id="wx335"><i id="wx336">p</i></td>
<td id="wx337"><i id="wx338">r</i></td>
<td id="wx339"><i id="wx340">s</i></td>
<td id="wx341"><i id="wx342">t</i></td>
<td id="wx343"><i id="wx344">v</i></td>
<td id="wx345"><i id="wx346">z</i> </td>
</tr>

<tr id="wx347">
<td id="wx348">
<p id="wx349">Палатални съгласни</p>
</td>
<td id="wx350">
<p id="wx351"> </p>
</td>
<td id="wx352"><i id="wx353">d’</i></td>
<td id="wx354"><i id="wx355">ž’</i></td>
<td id="wx356"><i id="wx357">dz’</i></td>
<td id="wx358"><i id="wx359">š’</i></td>
<td id="wx360">
<p id="wx361">[<i id="wx362">s’</i>]</p>
</td>
<td id="wx363"><i id="wx364">č’</i></td>
<td id="wx365"><i id="wx366">c’</i></td>
<td id="wx367"><i id="wx368">l’</i></td>
<td id="wx369">
<p id="wx370"> </p>
</td>
<td id="wx371"><i id="wx372">n’</i></td>
<td id="wx373">
<p id="wx374"> </p>
</td>
<td id="wx375"><i id="wx376">r’</i></td>
<td id="wx377"><i id="wx378">s’</i></td>
<td id="wx379"><i id="wx380">t’</i></td>
<td id="wx381">
<p id="wx382"> </p>
</td>
<td id="wx383">
<p id="wx384">[<i id="wx385">ž</i>]</p>
</td>
</tr>
</table>

<p id="wx386">Палаталните <i id="wx387">c’</i>, <i id="wx388">dz’</i> и <i id="wx389">s’</i> бързо се депалатализират, като <i id="wx390">dz’</i> се уеднаквява със <i id="wx391">z</i>.</p>

<p id="wx392">Палаталните *<i id="wx393">t’</i> и *<i id="wx394">d’</i> в хърватски се развиват по следния начин:</p>

<ul id="wx395">
<li id="wx396">
<p id="wx397">в <a href="/wbg/%D0%A9%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="new" title="Щокавски диалект" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Щокавски_диалект" id="wx398">щокавския диалект</a>: <i id="wx399">ć</i> (<i id="wx400">svijeća</i>), <i id="wx401">đ</i> (<i id="wx402">međa</i>)</p>
</li>

<li id="wx403">
<p id="wx404">в <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="new" title="Чакавски диалект" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Чакавски_диалект" id="wx405">чакавския диалект</a>: <i id="wx406">ć</i> (<i id="wx407">svića</i>), <i id="wx408">j</i> (<i id="wx409">meja</i>)</p>
</li>

<li id="wx410">
<p id="wx411">в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%B9%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="new" title="Кайкавски диалект" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кайкавски_диалект" id="wx412">кайкавския диалект</a>: <i id="wx413">č</i> (<i id="wx414">sveča</i>), <i id="wx415">j</i> (<i id="wx416">meja</i>)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx417">Палаталното <i id="wx418">r’</i> рано губи своята палаталност и се уеднаквява с непалаталното <i id="wx419">r</i>: <i id="wx420">more</i> &lt; <i id="wx421">mor’e</i></p>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B9_.D0.BD.D0.B0_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0_.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4_.D0.BE.D1.82.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B1.D0.B8.D1.8F_.D0.B5.D1.80" name=".D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B9_.D0.BD.D0.B0_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0_.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4_.D0.BE.D1.82.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B1.D0.B8.D1.8F_.D0.B5.D1.80"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Развой на консонантната система след отпадане на слабия ер" id="wxsec4"><h2 id="wx422">Развой на консонантната система след отпадане на слабия <i id="wx423">ер</i></h2>

<p id="wx424">След отпадането на слабия <a href="/wbg/%D0%95%D1%80_%28%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0%29" class="new" title="Ер (гласна)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ер_(гласна)" id="wx425">ер</a> отново се появяват затворени срички и на границата между две срички възникват нови взаимоотношения между съгласните, породили процеси като <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%28%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Асимилация (фонетика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Асимилация_(фонетика)" id="wx426">асимилация</a> и опростяване на групите съгласни. Възниква ново противопоставяне между съгласните по <i id="wx427">звучност</i> – <i id="wx428">беззвучност</i>, което в хърватски почти напълно измества старото противопоставяне по <i id="wx429">непалаталност</i> – <i id="wx430">палаталност</i>: броят на палаталните съгласни радикално се намалява.</p>

<p id="wx431">В старохърватски възникват следните двойки съгласни, противопоставящи се по <i id="wx432">звучност</i> – <i id="wx433">беззвучност</i>:</p>

<table border="1" id="wx434">
<tr id="wx435">
<td id="wx436"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B2%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Звучна съгласна" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Звучна_съгласна" id="wx437">Звучни съгласни</a></td>
<td id="wx438"><i id="wx439">b</i></td>
<td id="wx440"><i id="wx441">d</i></td>
<td id="wx442"><i id="wx443">g</i></td>
<td id="wx444"><i id="wx445">z</i></td>
<td id="wx446"><i id="wx447">ž</i></td>
<td id="wx448"><i id="wx449">đ</i></td>
<td id="wx450"><i id="wx451">dz</i></td>
<td id="wx452">
<p id="wx453">[<i id="wx454">dž</i>]</p>
</td>
<td id="wx455">
<p id="wx456">[<i id="wx457">γ</i>]</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx458">
<td id="wx459"><a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D0%B7%D0%B2%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Беззвучна съгласна" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Беззвучна_съгласна" id="wx460">Беззвучни съгласни</a></td>
<td id="wx461"><i id="wx462">p</i></td>
<td id="wx463"><i id="wx464">t</i></td>
<td id="wx465"><i id="wx466">k</i></td>
<td id="wx467"><i id="wx468">s</i></td>
<td id="wx469"><i id="wx470">š</i></td>
<td id="wx471"><i id="wx472">ć</i></td>
<td id="wx473"><i id="wx474">c</i></td>
<td id="wx475"><i id="wx476">č</i></td>
<td id="wx477"><i id="wx478">h</i> </td>
</tr>
</table>

<p id="wx479">След уеднаквяването на <i id="wx480">dz</i> със <i id="wx481">z</i>, <i id="wx482">c</i> има само звучен <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%BE%D1%84%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Алофон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алофон" id="wx483">алофон</a> (позиционен вариант) <i id="wx484">dz</i> в определени фонетични позиции, обикновено в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%85%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Сандхи позиция" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сандхи_позиция" id="wx485">сандхи позиция</a>, напр. в <i id="wx486">Otac ga je zvao</i> ([<i id="wx487">otadzgajezvao</i>]). Звучният алофон на <i id="wx488">č</i> – <i id="wx489">dž</i> се обособява като равноправна фонема, макар и да се среща предимно на места, където по <a href="/wbg/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F_%28%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Етимология (лингвистика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Етимология_(лингвистика)" id="wx490">етимология</a> има <i id="wx491">č</i>: <i id="wx492">vradžba</i> &lt; <i id="wx493">vračьba</i>. Беззвучният алофон <i id="wx494">f</i> на <i id="wx495">v</i> също се налага като самостоятелна фонема: <i id="wx496">ufati</i> &lt; <i id="wx497">upfati</i> &lt; <i id="wx498">upvati</i> &lt; <i id="wx499">upъvati</i> (уповавам се, вярвам). В много народни говори обаче не се среща фонемата <i id="wx500">f</i>, като се замества обикновено с <i id="wx501">p</i> (<i id="wx502">Stjepan</i>).</p>

<p id="wx503">След настъпилите промени в системата на съгласните, в съвременния хърватски език тя има следният вид:</p>

<table border="1" id="wx504">
<tr id="wx505">
<td id="wx506">
<p id="wx507">Звучни съгласни</p>
</td>
<td id="wx508"><i id="wx509">b</i></td>
<td id="wx510"><i id="wx511">d</i></td>
<td id="wx512"><i id="wx513">g</i></td>
<td id="wx514"><i id="wx515">z</i></td>
<td id="wx516"><i id="wx517">ž</i></td>
<td id="wx518"><i id="wx519">đ</i></td>
<td id="wx520"><i id="wx521">dž</i></td>
<td id="wx522">
<p id="wx523">[<i id="wx524">dz</i>]</p>
</td>
<td id="wx525">
<p id="wx526">[<i id="wx527">γ</i>]</p>
</td>
<td id="wx528">
<p id="wx529"> </p>
</td>
</tr>

<tr id="wx530">
<td id="wx531">
<p id="wx532">Беззвучни съгласни</p>
</td>
<td id="wx533"><i id="wx534">p</i></td>
<td id="wx535"><i id="wx536">t</i></td>
<td id="wx537"><i id="wx538">k</i></td>
<td id="wx539"><i id="wx540">s</i></td>
<td id="wx541"><i id="wx542">š</i></td>
<td id="wx543"><i id="wx544">ć</i></td>
<td id="wx545"><i id="wx546">č</i></td>
<td id="wx547"><i id="wx548">c</i></td>
<td id="wx549"><i id="wx550">h</i></td>
<td id="wx551"><i id="wx552">f</i> </td>
</tr>

<tr id="wx553">
<td id="wx554"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D1%82" class="new" title="Сонант" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сонант" id="wx555">Сонанти</a> </td>
<td id="wx556"><i id="wx557">j</i></td>
<td id="wx558"><i id="wx559">l</i></td>
<td id="wx560"><i id="wx561">lj</i></td>
<td id="wx562"><i id="wx563">m</i></td>
<td id="wx564"><i id="wx565">n</i></td>
<td id="wx566"><i id="wx567">nj</i></td>
<td id="wx568"><i id="wx569">r</i></td>
<td id="wx570">
<p id="wx571"> </p>
</td>
<td id="wx572">
<p id="wx573"> </p>
</td>
<td id="wx574"><i id="wx575">v</i> </td>
</tr>
</table>

<a id="_.D0.9F.D0.BE-.D0.BA.D1.8A.D1.81.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B8_.D0.B2_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0" name=".D0.9F.D0.BE-.D0.BA.D1.8A.D1.81.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B8_.D0.B2_.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="По-късни промени в консонантната система" id="wxsec5"><h2 id="wx576">По-късни промени в консонантната система</h2>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D0.B4.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.BD.D0.B0_.D0.B9.D0.BE.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9F.D0.BE.D0.B4.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.BD.D0.B0_.D0.B9.D0.BE.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="3" title="Подновена йотация" id="wxsec9"><h3 id="wx577">Подновена йотация</h3>

<p id="wx578">След <a href="/wbg/14_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="14 век" wx:linktype="known" wx:pagename="14_век" wx:page_id="22387" id="wx579">14 век</a> възникват т.нар. <i id="wx580">млада</i> или <i id="wx581">подновена йотация</i> в случаи, когато <i id="wx582">j</i> се оказва в позиция след съгласна при изгубване на слабия <i id="wx583">ер</i> или при рефлекс на кратък <a href="/wbg/%D0%AF%D1%82_%28%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0%29" class="new" title="Ят (гласна)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ят_(гласна)" id="wx584">ят</a>.</p>

<ul id="wx585">
<li id="wx586">
<p id="wx587">След отпадане на слабия <i id="wx588">ер</i> възникват <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Наставка (граматика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Наставка_(граматика)" id="wx589">наставките</a> при <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%89%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B8%D0%BC%D0%B5" title="Съществително име" wx:linktype="known" wx:pagename="Съществително_име" wx:page_id="4297" id="wx590">съществителните</a> -<i id="wx591">ja</i> &lt; -<i id="wx592">ьja</i> (<i id="wx593">lađa</i> &lt; <i id="wx594">ladja</i> &lt; <i id="wx595">ladьja</i>, ладия, кораб), -<i id="wx596">je</i> &lt; -<i id="wx597">ьje</i> (<i id="wx598">imanje</i> &lt; <i id="wx599">imanьje</i>, имот, имение), окончанието -<i id="wx600">ju</i> &lt; -<i id="wx601">ьjǫ</i> в <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Творителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Творителен_падеж" wx:page_id="57827" id="wx602">творителен падеж</a> <a href="/wbg/%D0%95%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Единствено число" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Единствено_число" id="wx603">единствено число</a> <a href="/wbg/%D0%96%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%BE%D0%B4" class="new" title="Женски род" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Женски_род" id="wx604">женски род</a> (<i id="wx605">noću</i> &lt; <i id="wx606">noćьjǫ</i>, нощем) и наставката -<i id="wx607">ji</i> &lt; -<i id="wx608">ьji</i> при <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B8%D0%BC%D0%B5" title="Прилагателно име" wx:linktype="known" wx:pagename="Прилагателно_име" wx:page_id="4294" id="wx609">прилагателните имена</a> (<i id="wx610">božji</i> &lt; <i id="wx611">božьji</i>, божи).</p>
</li>

<li id="wx612">
<p id="wx613">Съгласната <i id="wx614">j</i> от рефлекса на краткия <i id="wx615">ят</i> предизвиква йотация само при съгласни <i id="wx616">n</i> и <i id="wx617">l</i>: <i id="wx618">koljeno</i>, <i id="wx619">ljeto</i>, <i id="wx620">nježan</i>, <i id="wx621">snjegovit</i>. Другите съгласни не се променят: <i id="wx622">sjena</i>, <i id="wx623">zjenica</i>, <i id="wx624">letjeti</i>, <i id="wx625">djed</i>, <i id="wx626">vjenčić</i>, <i id="wx627">mjesto</i> и т.н.</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.9D.D0.B0.D0.B9-.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B0_.D0.B9.D0.BE.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9D.D0.B0.D0.B9-.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B0_.D0.B9.D0.BE.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Най-нова йотация" id="wxsec10"><h3 id="wx628">Най-нова йотация</h3>

<p id="wx629">В <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%85%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="new" title="Източнохерцеговски диалект" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Източнохерцеговски_диалект" id="wx630">източнохерцеговския диалект</a> се наблюдава явление, което е наречено <i id="wx631">най-нова йотация</i>, при което всички съгласни са повлияни от съгласната <i id="wx632">j</i>, напр.: <i id="wx633">đevojka</i> &lt; <i id="wx634">djevojka</i>, <i id="wx635">ćerati</i> &lt; <i id="wx636">tjerati</i>, <i id="wx637">śekira</i> &lt; <i id="wx638">sjekira</i>, <i id="wx639">pljesma</i> &lt; <i id="wx640">pjesma</i> и т.н. Тази промяна обаче не е възприета в книжовния хърватски език, като дори и в отделните говори на диалекта, в който се среща, не е застъпена в еднаква степен.</p>

<a id="_.D0.90.D1.81.D0.B8.D0.BC.D0.B8.D0.BB.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D0.BE_.D0.B7.D0.B2.D1.83.D1.87.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82" name=".D0.90.D1.81.D0.B8.D0.BC.D0.B8.D0.BB.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D0.BE_.D0.B7.D0.B2.D1.83.D1.87.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Асимилация по звучност" id="wxsec11"><h3 id="wx641">Асимилация по звучност</h3>

<p id="wx642">Асимилация по звучност в хърватски настъпва във всички случаи, когато след изпадане на слабия <i id="wx643">ер</i> на сричковата граница се окажат две съгласни с различна звучност. В такъв случай, ако първата съгласна е беззвучна, а втората – звучна, първата се заменя със звучното си съответствие, напр.: <i id="wx644">svadba</i> &lt; <i id="wx645">svatba</i> &lt; <i id="wx646">svatьba</i>; <i id="wx647">zbor</i> &lt; <i id="wx648">sbor</i> &lt; <i id="wx649">sъborъ</i>. Ако пък първата съгласна е звучна, а втората – беззвучна, първата се заменя с беззвучното си съответствие, напр.: <i id="wx650">slatka</i> &lt; <i id="wx651">sladka</i> &lt; <i id="wx652">sladъka</i>, <i id="wx653">vrapca</i> &lt; <i id="wx654">vrabca</i> &lt; <i id="wx655">vrabьca</i>.</p>

<a id="_.D0.90.D1.81.D0.B8.D0.BC.D0.B8.D0.BB.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D0.BE_.D0.BC.D1.8F.D1.81.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.83.D1.87.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.90.D1.81.D0.B8.D0.BC.D0.B8.D0.BB.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D0.BE_.D0.BC.D1.8F.D1.81.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.83.D1.87.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Асимилация по място на учленение" id="wxsec12"><h3 id="wx656">Асимилация по място на учленение</h3>

<p id="wx657">Асимилацията според мястото на учленение в хърватски е ограничено явление. То се среща при групи съгласни, от които първата е стара съгласна <i id="wx658">s</i>, <i id="wx659">z</i> или <i id="wx660">h</i>, а втора съгласна е <i id="wx661">š</i>, <i id="wx662">ž</i>, <i id="wx663">č</i>, <i id="wx664">ć</i>, <i id="wx665">dž</i>, <i id="wx666">đ</i>, <i id="wx667">lj</i> или <i id="wx668">nj</i>: <i id="wx669">mišlju</i> &lt; <i id="wx670">misljǫ</i>, <i id="wx671">pažnja</i> &lt; <i id="wx672">paznja</i>, <i id="wx673">oraščić</i> &lt; <i id="wx674">orahčić</i> и т.н.</p>

<p id="wx675">Ако <i id="wx676">s</i>, <i id="wx677">z</i> се намират пред <i id="wx678">lj</i> или <i id="wx679">nj</i>, но са последна съгласна на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Представка (граматика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Представка_(граматика)" id="wx680">представка</a>, не се променят: <i id="wx681">sljubiti</i> (да се прилепя), <i id="wx682">razljutiti</i> (да ядосам) и т.н. Когато след <i id="wx683">lj</i> или <i id="wx684">nj</i> следва <i id="wx685">e</i> от рефлекс на <i id="wx686">ят</i>, също не настъпва промяна: <i id="wx687">sljepoća</i> (слепота), <i id="wx688">snjegovit</i> (снежен, снеговит) и т.н.</p>

<p id="wx689">Ако пред <i id="wx690">p</i> или <i id="wx691">b</i> има <i id="wx692">n</i>, то се променя в <i id="wx693">m</i>: <i id="wx694">stamben</i> &lt; <i id="wx695">stanben</i> (жилищен), <i id="wx696">zelembač</i> &lt; <i id="wx697">zelenbač</i> (гущер) и т.н.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.B5.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.B7.D0.B0_.D0.B2_.D0.B3.D1.80.D1.83.D0.BF.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8" name=".D0.9C.D0.B5.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.B7.D0.B0_.D0.B2_.D0.B3.D1.80.D1.83.D0.BF.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Метатеза в групи съгласни" id="wxsec13"><h3 id="wx698">Метатеза в групи съгласни</h3>

<p id="wx699"><a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0_%28%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Метатеза (фонетика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Метатеза_(фонетика)" id="wx700">Метатеза</a> в различни групи съгласни е настъпвала в различни исторически етапи от развоя на хърватския език:</p>

<ul id="wx701">
<li id="wx702"><i id="wx703">naći</i>
<p id="wx704">&lt; <i id="wx705">natji</i> &lt; <i id="wx706">najti</i> &lt; <i id="wx707">naiti</i></p>
</li>

<li id="wx708"><i id="wx709">žlica</i>
<p id="wx710">&lt; lžica &lt; lъžca</p>
</li>

<li id="wx711"><i id="wx712">tko</i>
<p id="wx713">&lt; <i id="wx714">kto</i> &lt; <i id="wx715">kъto</i></p>
</li>

<li id="wx716"><i id="wx717">svega</i>
<p id="wx718">&lt; <i id="wx719">vsega</i> &lt; <i id="wx720">vъsega</i></p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Изпадане на съгласни" id="wxsec14"><h3 id="wx721">Изпадане на съгласни</h3>

<p id="wx722">Тенденцията към опростяване на групи от съгласни се проявява в изпадане на съгласни. При това може да настъпят и други промени, като асимилация или <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F_%28%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Дисимилация (фонетика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дисимилация_(фонетика)" id="wx723">дисимилация</a>: <i id="wx724">bezakonje</i> &lt; <i id="wx725">bez-zakonьje</i>, <i id="wx726">raširiti</i> &lt; <i id="wx727">raš-širiti</i>&lt;<i id="wx728">ras-širiti</i> &lt; <i id="wx729">raz-širiti</i>.</p>

<p id="wx730">Някои групи в начало на думи също се опростяват чрез изпадане на една от съгласните: <i id="wx731">čovjek</i> &lt; <i id="wx732">človjek</i>, <i id="wx733">dignuti</i> &lt; <i id="wx734">dvignǫti</i> и т.н.</p>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.BC.D1.8F.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_l_.D0.B2_o" name=".D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.BC.D1.8F.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_l_.D0.B2_o"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Промяна на l в o" id="wxsec15"><h3 id="wx735">Промяна на <i id="wx736">l</i> в <i id="wx737">o</i></h3>

<p id="wx738">В края на сричката <i id="wx739">l</i> се променя <i id="wx740">o</i>. Тази промяна започва през 14 век в щокавските диалекти, но и досега не е настъпила в еднаква степен: <i id="wx741">radio</i> &lt; <i id="wx742">radilъ</i>, <i id="wx743">htio</i> &lt; <i id="wx744">hъtělъ</i> и т.н., но: <i id="wx745">stol</i>, <i id="wx746">val</i>, <i id="wx747">bol</i> и т.н.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Използвана литература" id="wxsec6"><h2 id="wx748">Използвана литература</h2>

<ul id="wx749">
<li id="wx750"><i id="wx751">Priručna gramatika hrvatskoga književnog jezika</i>
<p id="wx752">, Zagreb, 1979</p>
</li>

<li id="wx753"><i id="wx754">Увод в изучаването на южнославянските езици</i>
<p id="wx755">, БАН, С. 1986</p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A0%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D0%B9_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D1%85%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx756">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx757"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Категория:Хърватски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Хърватски_език" wx:page_id="31211" id="wx758">Хърватски език</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
</html>
