<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Втори кръстоносен поход</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Втори_кръстоносен_поход"/>
<meta name="wx_page_id" content="131338"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Втори кръстоносен поход" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Втори кръстоносен поход</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Кръстоносни_походи" page_id="55670"/>
<table cellpadding="1" style="float: right; border: 1px solid #8888aa; background: #f7f8ff; padding: 5px; font-size: 85%; margin: 0 15px 0 15px;" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td style="background: #ccf; text-align: center;" id="wx4"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:1099jerusalem.jpg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:1099jerusalem.jpg" id="wx5"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:1099jerusalem.jpg" alt="" width="100" id="wx6"/></a> </td>
</tr>

<tr id="wx7">
<td style="background: #ccf; text-align: center;" id="wx8"><big id="wx9"><b id="wx10"><a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Кръстоносен_поход" wx:page_id="52138" id="wx11">Кръстоносни походи</a></b></big> </td>
</tr>

<tr id="wx12">
<td id="wx13"><a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Първи кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Първи_кръстоносен_поход" wx:page_id="47105" id="wx14">Първи кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx15">
<td id="wx16"><a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%2C_1096" title="Германски кръстоносен поход, 1096" wx:linktype="known" wx:pagename="Германски_кръстоносен_поход,_1096" wx:page_id="149913" id="wx17">Германски кръстоносен поход, 1096</a> </td>
</tr>

<tr id="wx18">
<td id="wx19"><a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4_%D0%BE%D1%82_1101" title="Кръстоносен поход от 1101" wx:linktype="known" wx:pagename="Кръстоносен_поход_от_1101" wx:page_id="149915" id="wx20">Кръстоносен поход от 1101</a> </td>
</tr>

<tr id="wx21">
<td id="wx22"><a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Втори кръстоносен поход" wx:linktype="self" wx:pagename="Втори_кръстоносен_поход" wx:page_id="131338" id="wx23">Втори кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx24">
<td id="wx25"><a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Трети кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Трети_кръстоносен_поход" wx:page_id="147326" id="wx26">Трети кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx27">
<td id="wx28"><a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%82%D0%B2%D1%8A%D1%80%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Четвърти кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Четвърти_кръстоносен_поход" wx:page_id="95596" id="wx29">Четвърти кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx30">
<td id="wx31"><a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B1%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Албигойски кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Албигойски_кръстоносен_поход" wx:page_id="132768" id="wx32">Албигойски кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx33">
<td id="wx34"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Детски кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Детски_кръстоносен_поход" wx:page_id="147324" id="wx35">Детски кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx36">
<td id="wx37"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Пети кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Пети_кръстоносен_поход" wx:page_id="147322" id="wx38">Пети кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx39">
<td id="wx40"><a href="/wbg/%D0%A8%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Шести кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Шести_кръстоносен_поход" wx:page_id="147321" id="wx41">Шести кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx42">
<td id="wx43"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Седми кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Седми_кръстоносен_поход" wx:page_id="147320" id="wx44">Седми кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx45">
<td id="wx46"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" class="new" title="Овчарски кръстоносен поход" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Овчарски_кръстоносен_поход" id="wx47">Овчарски кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx48">
<td id="wx49"><a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D0%BC%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Осми кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Осми_кръстоносен_поход" wx:page_id="147319" id="wx50">Осми кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx51">
<td id="wx52"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Девети кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Девети_кръстоносен_поход" wx:page_id="147318" id="wx53">Девети кръстоносен поход</a> </td>
</tr>

<tr id="wx54">
<td id="wx55"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8" title="Северни кръстоносни походи" wx:linktype="known" wx:pagename="Северни_кръстоносни_походи" wx:page_id="147317" id="wx56">Северни кръстоносни походи</a> </td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx57"><b id="wx58">Вторият кръстоносен поход</b> (<a href="/wbg/1147" title="1147" wx:linktype="known" wx:pagename="1147" wx:page_id="17320" id="wx59">1147</a> - <a href="/wbg/1149" title="1149" wx:linktype="known" wx:pagename="1149" wx:page_id="17318" id="wx60">1149</a>) е свикан през <a href="/wbg/1145" title="1145" wx:linktype="known" wx:pagename="1145" wx:page_id="17322" id="wx61">1145</a> г. в отговор на падането на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%95%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B0" class="new" title="Графство Едеса" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Графство_Едеса" id="wx62">графство Едеса</a> на <a href="/wbg/25_%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="25 декември" wx:linktype="known" wx:pagename="25_декември" wx:page_id="2625" id="wx63">25 декември</a> предната година в ръцете на владетеля на Мосул - <a href="/wbg/%D0%97%D0%B5%D0%BD%D0%B3%D0%B8" class="new" title="Зенги" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Зенги" id="wx64">Зенги</a>. Едеса е първото владение, основано от кръстоносците по Светите земи по време на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Първи кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Първи_кръстоносен_поход" wx:page_id="47105" id="wx65">Първия кръстоносен поход</a> (<a href="/wbg/1095" title="1095" wx:linktype="known" wx:pagename="1095" wx:page_id="17372" id="wx66">1095</a> - <a href="/wbg/1099" title="1099" wx:linktype="known" wx:pagename="1099" wx:page_id="17368" id="wx67">1099</a>), но е и първото, което мюсюлманите си възвръщат. Походът е свикан от <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BF%D0%B0" title="Папа" wx:linktype="known" wx:pagename="Папа" wx:page_id="29470" id="wx68">папа</a> <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%86%D0%86" class="new" title="Евгений ІІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Евгений_ІІІ" id="wx69">Евгений ІІІ</a>, който бил подтикнат към това от настояванията на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%80_%D0%BE%D1%82_%D0%9A%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%BE" class="new" title="Бернар от Клерво" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бернар_от_Клерво" id="wx70">Бернар от Клерво</a>, и е първия, воден от крале - френския <a href="/wbg/%D0%9B%D1%83%D0%B8_VII_%28%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F%29" title="Луи VII (Франция)" wx:linktype="known" wx:pagename="Луи_VII_(Франция)" wx:page_id="155382" id="wx71">Луи VII</a> и германския <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%80%D0%B0%D0%B4_%D0%86%D0%86%D0%86" class="new" title="Конрад ІІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Конрад_ІІІ" id="wx72">Конрад ІІІ</a>, заедно с голям брой други европейски благородници. Армиите на двамата крале тръгват поотделно през <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Европа" wx:page_id="3304" id="wx73">Европа</a> и срещат пречки от страна на византийския <a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Император" wx:linktype="known" wx:pagename="Император" wx:page_id="25709" id="wx74">император</a> <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%83%D0%B8%D0%BB_%D0%86_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Мануил І Комнин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мануил_І_Комнин" id="wx75">Мануил І Комнин</a>. След прекосяването на византийските територии, двете армии са разбити поотделно от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BB%D0%B4%D0%B6%D1%83%D0%BA%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%82%D1%83%D1%80%D1%86%D0%B8" title="Селджукски турци" wx:linktype="known" wx:pagename="Селджукски_турци" wx:page_id="45194" id="wx76">селджукските турци</a>. Двамата крале, заедно с остатъците от армиите си, достигат до <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC" title="Йерусалим" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалим" wx:page_id="20402" id="wx77">Йерусалим</a>, и през <a href="/wbg/1148" title="1148" wx:linktype="known" wx:pagename="1148" wx:page_id="17319" id="wx78">1148</a> г. участват в неблагоразумна атака на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BA" title="Дамаск" wx:linktype="known" wx:pagename="Дамаск" wx:page_id="73431" id="wx79">Дамаск</a>. Походът на изток е загуба за кръстоносците и голяма победа за мюсюлманите. Той е в основата на падането на Йерусалим и последвалия <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Трети кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Трети_кръстоносен_поход" wx:page_id="147326" id="wx80">Трети кръстоносен поход</a> в края на 12 век.</p>

<p id="wx81">Единственият успех идва извън Средиземноморието - през <a href="/wbg/1147" title="1147" wx:linktype="known" wx:pagename="1147" wx:page_id="17320" id="wx82">1147</a> г., на път за Светите земи, кораби с фламандски, фризки, нормански, английски, шотландски и няколко немски кръстоносци спират и помагат за превземането на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D0%BD" title="Лисабон" wx:linktype="known" wx:pagename="Лисабон" wx:page_id="25929" id="wx83">Лисабон</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9F.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Предистория" id="wxsec2"><h2 id="wx84">Предистория</h2>

<a id="_.D0.9D.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D0.BB.D1.8F.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A0.D0.B5.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D0.BA.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B0" name=".D0.9D.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D0.BB.D1.8F.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.A0.D0.B5.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D0.BA.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Началото на ислямската Реконкиста" id="wxsec11"><h3 id="wx85">Началото на ислямската Реконкиста</h3>

<p id="wx86">След Първия кръстоносен поход и малкия <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4_%D0%BE%D1%82_1101" title="Кръстоносен поход от 1101" wx:linktype="known" wx:pagename="Кръстоносен_поход_от_1101" wx:page_id="149915" id="wx87">кръстоносен поход от 1101</a> г., на изток съществуват три кръстоносни държави - <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Йерусалимско кралство" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалимско_кралство" wx:page_id="83131" id="wx88">Йерусалимското кралство</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BD%D1%8F%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Княжество Антиохия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Княжество_Антиохия" id="wx89">княжество Антиохия</a> и графство Едеса. През <a href="/wbg/1109" title="1109" wx:linktype="known" wx:pagename="1109" wx:page_id="17358" id="wx90">1109</a> г. е основана и четвърта - <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%A2%D1%80%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Графство Триполи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Графство_Триполи" id="wx91">графство Триполи</a>. Едеса е най-слабо населената и най-северната от тях, и постоянно е атакувана от заобикалящите я мюсюлмански държави, управлявани от <a href="/wbg/%D0%9E%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%B8%D0%B4%D0%B8" title="Ортокиди" wx:linktype="known" wx:pagename="Ортокиди" wx:page_id="47754" id="wx92">Ортокиди</a>, <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%88%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8" title="Данишменди" wx:linktype="known" wx:pagename="Данишменди" wx:page_id="48487" id="wx93">Данишменди</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BB%D0%B4%D0%B6%D1%83%D0%BA%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%82%D1%83%D1%80%D1%86%D0%B8" title="Селджукски турци" wx:linktype="known" wx:pagename="Селджукски_турци" wx:page_id="45194" id="wx94">селджукски турци</a>. Граф <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%B4%D1%83%D0%B8%D0%BD_%D0%86%D0%86" class="new" title="Балдуин ІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Балдуин_ІІ" id="wx95">Балдуин ІІ</a> и бъдещия му приемник, <a href="/wbg/%D0%96%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD_%D0%B4%D1%8C%D0%BE_%D0%9A%D1%83%D1%80%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B5" class="new" title="Жослин дьо Куртене" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жослин_дьо_Куртене" id="wx96">Жослин дьо Куртене</a> са пленени в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Битка при Харан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Битка_при_Харан" id="wx97">битката при Харан</a> през <a href="/wbg/1104" title="1104" wx:linktype="known" wx:pagename="1104" wx:page_id="17363" id="wx98">1104</a> г. Графството успява все пак да спечели <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%90%D0%B7%D0%B0%D1%81" class="new" title="Битка при Азас" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Битка_при_Азас" id="wx99">победа при Азас</a> през <a href="/wbg/1125" title="1125" wx:linktype="known" wx:pagename="1125" wx:page_id="17342" id="wx100">1125</a> г., но след смъртта на Жослин през <a href="/wbg/1131" title="1131" wx:linktype="known" wx:pagename="1131" wx:page_id="17336" id="wx101">1131</a> г. (в една от поредните битки), неговия наследник <a href="/wbg/%D0%96%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD_%D0%86%D0%86" class="new" title="Жослин ІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жослин_ІІ" id="wx102">Жослин ІІ</a> е принуден да сключи съюз с <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx103">Византия</a>.</p>

<p id="wx104">През <a href="/wbg/1143" title="1143" wx:linktype="known" wx:pagename="1143" wx:page_id="17324" id="wx105">1143</a> г. умират и <a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Император на Византийската империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Император_на_Византийската_империя" wx:page_id="143740" id="wx106">византийския император</a> <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD_II_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" title="Йоан II Комнин" wx:linktype="known" wx:pagename="Йоан_II_Комнин" wx:page_id="119515" id="wx107">Йоан II Комнин</a>, и йерусалимския <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BB" title="Крал" wx:linktype="known" wx:pagename="Крал" wx:page_id="76463" id="wx108">крал</a> Фулк Младия (<a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%BE%D0%B3_%D0%BD%D0%B0_%D0%90%D0%BD%D0%B6%D1%83" title="Херцог на Анжу" wx:linktype="known" wx:pagename="Херцог_на_Анжу" wx:page_id="57857" id="wx109">херцог на Анжу</a>). В същото време Жослин ІІ е в раздори с владетелите на княжество Антиохия и графство Триполи и на практика остава без съюзници.</p>

<p id="wx110">Междувременно, през <a href="/wbg/1128" title="1128" wx:linktype="known" wx:pagename="1128" wx:page_id="17339" id="wx111">1128</a> г., селджукът Зенги, <a href="/wbg/%D0%90%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B3" class="new" title="Атабег" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Атабег" id="wx112">атабег</a> на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BB" title="Мосул" wx:linktype="known" wx:pagename="Мосул" wx:page_id="31161" id="wx113">Мосул</a>, присъединява Алепо (дн. <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B1" title="Халеб" wx:linktype="known" wx:pagename="Халеб" wx:page_id="97427" id="wx114">Халеб</a>) към владенията си. Градът е ключ към властта в Сирия, оспорван между владетелите на Мосул и <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BA" title="Дамаск" wx:linktype="known" wx:pagename="Дамаск" wx:page_id="73431" id="wx115">Дамаск</a> (управляван от Буридската династия). След неговото падане Зенги и Балдуин ІІ насочват вниманието си към самия Дамаск - през <a href="/wbg/1129" title="1129" wx:linktype="known" wx:pagename="1129" wx:page_id="17338" id="wx116">1129</a> г. кръстоносците са разбити пред стените на града. Буридите по-късно се съюзяват с крал Фулк (договорът е уреден от хрониста <a href="/wbg/%D0%A3%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%B0_%D0%B8%D0%B1%D0%BD_%D0%9C%D1%83%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B4" title="Усама ибн Мункид" wx:linktype="known" wx:pagename="Усама_ибн_Мункид" wx:page_id="26937" id="wx117">Усама ибн Мункид</a>) - при двете неуспешни обсади на Дамаск от Зенги през <a href="/wbg/1139" title="1139" wx:linktype="known" wx:pagename="1139" wx:page_id="17328" id="wx118">1139</a> и <a href="/wbg/1140" title="1140" wx:linktype="known" wx:pagename="1140" wx:page_id="17327" id="wx119">1140</a> г.</p>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx120"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Asia_minor_1140.jpg" title="Карта  на Мала Азия и владенията на кръстоносците по Светите земи  - 1140 г." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Asia_minor_1140.jpg" id="wx121"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Asia_minor_1140.jpg" alt="Карта  на Мала Азия и владенията на кръстоносците по Светите земи  - 1140 г." width="300" id="wx122"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx123">
<p id="wx124">Карта на Мала Азия и владенията на кръстоносците по Светите земи - 1140 г.</p>
</div>
</div>

<a id="_.D0.9F.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.95.D0.B4.D0.B5.D1.81.D0.B0" name=".D0.9F.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.95.D0.B4.D0.B5.D1.81.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Падането на Едеса" id="wxsec12"><h3 id="wx125">Падането на Едеса</h3>

<p id="wx126">В края на <a href="/wbg/1144" title="1144" wx:linktype="known" wx:pagename="1144" wx:page_id="17323" id="wx127">1144</a> г. Жослин ІІ се съюзява с Ортокидите. Той се присъединява с почти цялата си армия към предводителя им - <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%90%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Кара Аслан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кара_Аслан" id="wx128">Кара Аслан</a>, в похода му срещу Алепо. Зенги, търсещ изгода от смъртта на крал Фулк, използва момента и <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%81%D0%B0%D0%B4%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%95%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B0" class="new" title="Обсада на Едеса" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Обсада_на_Едеса" id="wx129">обсажда Едеса</a>. На <a href="/wbg/24_%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="24 декември" wx:linktype="known" wx:pagename="24_декември" wx:page_id="2624" id="wx130">24 декември</a>, след близо едномесечна обсада, градът се предава. От <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC" title="Йерусалим" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалим" wx:page_id="20402" id="wx131">Йерусалим</a> са изпратени на помощ <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B9_%D0%A5%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Манасий Хиергски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Манасий_Хиергски" id="wx132">Манасий Хиергски</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF_%D0%B4%D1%8C%D0%BE_%D0%9C%D0%B8%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Филип дьо Мили" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Филип_дьо_Мили" id="wx133">Филип дьо Мили</a> и други рицари, но те пристигат твърде късно.</p>

<p id="wx134">Жослин ІІ продължава да управлява останките на графството от крепостта Турбесел. Малко по малко, земите са продадени на византийците или просто завладени от тях.</p>

<p id="wx135">В същото време, Зенги е възхвален като "<a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D1%89%D0%B8%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D1%8F%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Защитник на вярата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Защитник_на_вярата" id="wx136">защитник на вярата</a>" и <i id="wx137">al-Malik al-Mansur</i> - "победоносен крал". Въпреки страховете на кръстоносците, че той ще завладее и останалата част от графството или ще атакува и Антиохийското княжество, на Зенги се налага да се завърне в Мосул. През <a href="/wbg/1146" title="1146" wx:linktype="known" wx:pagename="1146" wx:page_id="17321" id="wx138">1146</a> г. той отново обсажда Дамаск, но по време на обсадата е убит от франкски роб на име Яранкаш.</p>

<p id="wx139">След убийството му, Жослин ІІ се опитва да си върне Едеса, но през ноември същата година е разбит от сина на Зенги - <a href="/wbg/%D0%9D%D1%83%D1%80_%D0%B0%D0%B4-%D0%94%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Нур ад-Дин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нур_ад-Дин" id="wx140">Нур ад-Дин</a>. Градът остава в ръцете на <a href="/wbg/%D0%9C%D1%8E%D1%81%D1%8E%D0%BB%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Мюсюлмани" wx:linktype="known" wx:pagename="Мюсюлмани" wx:page_id="27156" id="wx141">мюсюлманите</a>.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B5.D0.B0.D0.BA.D1.86.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.97.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B5.D0.B0.D0.BA.D1.86.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.97.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Реакцията на Запада" id="wxsec3"><h2 id="wx142">Реакцията на Запада</h2>

<a id="_.D0.9F.D0.B0.D0.BF.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D1.83.D0.BB.D0.B0" name=".D0.9F.D0.B0.D0.BF.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D1.83.D0.BB.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Папската була" id="wxsec13"><h3 id="wx143">Папската була</h3>

<p id="wx144">Новината за завладяването на Едеса е донесена в Европа от поклонници в началото на 1145 г., а после потвърдена от посланици от <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Антиохия" wx:linktype="known" wx:pagename="Антиохия" wx:page_id="51361" id="wx145">Антиохия</a>, Йерусалим и <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Армения" wx:linktype="known" wx:pagename="Армения" wx:page_id="22934" id="wx146">Армения</a>. <a href="/wbg/%D0%95%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BF" title="Епископ" wx:linktype="known" wx:pagename="Епископ" wx:page_id="47817" id="wx147">Епископ</a> Хю от Джабала съобщава вестта на папа Евгений ІІІ, който на <a href="/wbg/1_%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="1 декември" wx:linktype="known" wx:pagename="1_декември" wx:page_id="2278" id="wx148">1 декември</a> издава <a href="/wbg/%D0%91%D1%83%D0%BB%D0%B0" title="Була" wx:linktype="known" wx:pagename="Була" wx:page_id="116799" id="wx149">булата</a> "<i id="wx150">Quantum praedecessores</i>", призовавайки към нов кръстоносен поход. Хю също така споменава за християнски крал далеч на изток, който би могъл да помогне на кръстоносните държави - това е първия документ, в който се среща името на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80_%D0%99%D0%BE%D0%B0%D0%BD" title="Презвитер Йоан" wx:linktype="known" wx:pagename="Презвитер_Йоан" wx:page_id="62561" id="wx151">Презвитер Йоан</a>. Евгений не контролира <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx152">Рим</a> (всъщност той живее във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%BE" title="Витербо" wx:linktype="known" wx:pagename="Витербо" wx:page_id="129752" id="wx153">Витербо</a>) - въпреки това похода е определен да бъде по-добре организиран от първия: папата ще одобри избрани свещеници, армиите ще бъдат водени от най-могъщите крале на Европа, а пътя ще бъде планиран предварително.</p>

<p id="wx154">Първоначалният отговор на призива е слаб - всъщност се налага булата да бъде преиздадена, когато става ясно, че френския крал Луи VII ще вземе участие в експедицията. Независимо от папата, той също е планирал нов поход - нещо, което е обявил пред двора си в <a href="/wbg/%D0%91%D1%83%D1%80%D0%B6" class="new" title="Бурж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бурж" id="wx155">Бурж</a> през 1145 г. Спорно е дали Луи е планирал самостоятелен поход или само поклонничество - доколкото е искал да изпълни обета да отиде до <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D0%B8" class="new" title="Светите земи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Светите_земи" id="wx156">Светите земи</a>, даден от брат му <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF_%D0%86%D0%86%2C_%D1%81%D0%B8%D0%BD_%D0%BD%D0%B0_%D0%9B%D1%83%D0%B8_%D0%94%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Филип ІІ, син на Луи Дебелия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Филип_ІІ,_син_на_Луи_Дебелия" id="wx157">Филип</a> (но останал неизпълнен, поради преждевременната му смърт). Много вероятно е той сам да е стигнал до това решение, независимо от слуха за "<i id="wx158">Quantum Praedecessores</i>".</p>

<p id="wx159">Във всеки случай, абат <a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%B3%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B9" class="new" title="Сугерий" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сугерий" id="wx160">Сугерий</a>, както и други благородници, не подкрепят плановете на Луи, заради това, че той ще бъде няколко години далеч от кралството. Владетелят се съветва с <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%80_%D0%BE%D1%82_%D0%9A%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%BE" class="new" title="Бернар от Клерво" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бернар_от_Клерво" id="wx161">Бернар от Клерво</a>, който го насочва към Евгений ІІІ. Папата ентусиазирано подкрепя похода на краля и преиздава булата на <a href="/wbg/1_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82" title="1 март" wx:linktype="known" wx:pagename="1_март" wx:page_id="2269" id="wx162">1 март</a> <a href="/wbg/1146" title="1146" wx:linktype="known" wx:pagename="1146" wx:page_id="17321" id="wx163">1146</a> г. Той също така упълномощава Бернар да проповядва вестта из цяла Франция.</p>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.91.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0.D1.80" name=".D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.B4.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.91.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0.D1.80"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Проповедите на Бернар" id="wxsec14"><h3 id="wx164">Проповедите на Бернар</h3>

<p id="wx165">На практика обаче, липсва такъв всеобщ ентусиазъм, какъвто има през <a href="/wbg/1095" title="1095" wx:linktype="known" wx:pagename="1095" wx:page_id="17372" id="wx166">1095</a> и <a href="/wbg/1096" title="1096" wx:linktype="known" wx:pagename="1096" wx:page_id="17371" id="wx167">1096</a> година (<i id="wx168">виж</i> <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Първи кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Първи_кръстоносен_поход" wx:page_id="47105" id="wx169">Първи кръстоносен поход</a>). Все пак, Св. Бернар, един от най-известните и уважавани мъже на <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Християнство" wx:linktype="known" wx:pagename="Християнство" wx:page_id="22329" id="wx170">християнския свят</a> по това време, намира за целесъобразно да обърне внимание на носенето на кръста като на ефикасно средство за получаване на опрощение за греховете и за постигане на божията милост.</p>

<p id="wx171">На <a href="/wbg/31_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82" title="31 март" wx:linktype="known" wx:pagename="31_март" wx:page_id="2393" id="wx172">31 март</a>, в присъствието на Луи VII, абатът изнася проповед пред огромна тълпа. "Медогласният" Бернар пуска в действие своята ораторска магия - мъжете се изправят на крака и закрещяват: "<i id="wx173">Кръстове, дай ни кръстове!</i>". За разлика от първия поход, новата авантюра привлича кралски особи като <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%80_%D0%90%D0%BA%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0" title="Елеонор Аквитанска" wx:linktype="known" wx:pagename="Елеонор_Аквитанска" wx:page_id="81426" id="wx174">Елеонор Аквитанска</a> (кралица на Франция), <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8_%D0%95%D0%BB%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Тиери Елзаски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тиери_Елзаски" id="wx175">Тиери Елзаски</a> (дук Фландърски), Анри (бъдещия <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84_%D0%BD%D0%B0_%D0%A8%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Граф на Шампан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Граф_на_Шампан" id="wx176">граф на Шампан</a>), Робер І (граф на Дрьо и брат на краля), <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%81_%D0%86_%D0%A2%D1%83%D0%BB%D1%83%D0%B7%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Алфонс І Тулузки" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алфонс_І_Тулузки" id="wx177">Алфонс І Тулузки</a>, Уилям ІІ (граф на Невер), Уилям дьо Варен (трети граф на Съри), Хю VII Лусинян (граф на Ла Марш) и голям брой други благородници и епископи. Но още по-голяма подкрепа походът получава от простолюдието. Няколко дни по-късно абатът пише на папата "<i id="wx178">Отворих устата си; говорих; и изведнъж се появиха безчет кръстоносци. Градове и села сега са пусти. Трудно ще се намери един мъж на седем жени. Навсякъде се виждат вдовици, чиито съпрузи все още са живи.</i>"</p>

<p id="wx179">Решено е кръстоносците да тръгнат до една година, през която да се приготвят и да бъде начертан пътя до Светите земи. Луи VII и Евгений получават подкрепа от владетелите, чиито земи трябва да прекосят - унгарския крал <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%B7%D0%B0_%D0%86%D0%86" class="new" title="Геза ІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Геза_ІІ" id="wx180">Геза ІІ</a>, краля на Сицилия - <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%80_%D0%86%D0%86" class="new" title="Рожер ІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Рожер_ІІ" id="wx181">Рожер ІІ</a> и византийския император <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%83%D0%B8%D0%BB_%D0%86_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Мануил І Комнин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мануил_І_Комнин" id="wx182">Мануил І Комнин</a>, въпреки, че Мануил І иска кръстоносците да положат клетва за вярност към него, точно както преди години е постъпил дядо му - <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B9_I_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" title="Алексий I Комнин" wx:linktype="known" wx:pagename="Алексий_I_Комнин" wx:page_id="119521" id="wx183">Алексий I Комнин</a>.</p>

<p id="wx184">Междувременно Бернар продължава да проповядва - в <a href="/wbg/%D0%91%D1%83%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Бургундия" wx:linktype="known" wx:pagename="Бургундия" wx:page_id="59613" id="wx185">Бургундия</a>, <a href="/wbg/%D0%9B%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Лотарингия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лотарингия" id="wx186">Лотарингия</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Фландрия" wx:linktype="known" wx:pagename="Фландрия" wx:page_id="27969" id="wx187">Фландрия</a>. Също както и при първия поход, проповедите непреднамерено водят до погроми над <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%B5%D0%B8" title="Евреи" wx:linktype="known" wx:pagename="Евреи" wx:page_id="44153" id="wx188">евреи</a>. Както изглежда, фанатичен немски монах на име Рудолф вдъхновява кланетата на евреите в земите край <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%B9%D0%BD" title="Рейн" wx:linktype="known" wx:pagename="Рейн" wx:page_id="65017" id="wx189">Рейн</a> и в градовете <a href="/wbg/%D0%9A%D1%8C%D0%BE%D0%BB%D0%BD" title="Кьолн" wx:linktype="known" wx:pagename="Кьолн" wx:page_id="20469" id="wx190">Кьолн</a>, <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D1%80%D0%BC%D1%81" title="Вормс" wx:linktype="known" wx:pagename="Вормс" wx:page_id="165330" id="wx191">Вормс</a>, <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D1%86" title="Майнц" wx:linktype="known" wx:pagename="Майнц" wx:page_id="64971" id="wx192">Майнц</a> и <a href="/wbg/%D0%A8%D0%BF%D0%B0%D0%B9%D0%B5%D1%80" title="Шпайер" wx:linktype="known" wx:pagename="Шпайер" wx:page_id="109223" id="wx193">Шпайер</a>, обвинявайки ги в това, че не подпомагат финансово спасението на Светите земи. Бернар и <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D1%85%D0%B8%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BF" title="Архиепископ" wx:linktype="known" wx:pagename="Архиепископ" wx:page_id="131619" id="wx194">архиепископите</a> на Кьолн и Майнц енергично се противопоставят на тези погроми, като абатът пропътува разстоянието от Фландрия до Германия, за да разреши проблема. Там той успешно успява да убеди по-голямата част от последователите на Рудолф да тръгнат след самия Бернар. След това открива немския <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D1%85" title="Монах" wx:linktype="known" wx:pagename="Монах" wx:page_id="22906" id="wx195">монах</a> в Майнц и го придумва да се върне в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%80" title="Манастир" wx:linktype="known" wx:pagename="Манастир" wx:page_id="15448" id="wx196">манастира</a> си.</p>

<p id="wx197">Докато все още е в <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Германия" wx:linktype="known" wx:pagename="Германия" wx:page_id="10128" id="wx198">Германия</a>, през ноември 1146 г. абатът проповядва пред Конрад ІІІ, но краля не се заинтересува от участие и Бернар продължава проповедите си в южна Германия и <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B2%D0%B5%D0%B9%D1%86%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Швейцария" wx:linktype="known" wx:pagename="Швейцария" wx:page_id="19431" id="wx199">Швейцария</a>. Все пак, на връщане през декември, той спира в Шпайер, където в присъствието на Конрад, изнася прочуствена церемония. В нея, абатът от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%BE" class="new" title="Клерво" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Клерво" id="wx200">Клерво</a> влиза в ролята на <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81" title="Христос" wx:linktype="known" wx:pagename="Христос" wx:page_id="49356" id="wx201">Христос</a> и пита краля: "<i id="wx202">Човеко, какво трябва да сторя за теб, което още не съм сторил?</i>" Конрад не устоява и се включва в авантюрата с много от благородниците си, включително и <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_%D0%86%D0%86" class="new" title="Фридрих ІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фридрих_ІІ" id="wx203">Фридрих ІІ</a>, <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%BE%D0%B3_%D0%BD%D0%B0_%D0%A8%D0%B2%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Херцог на Швабия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Херцог_на_Швабия" id="wx204">херцог на Швабия</a>. Също както и във Франция по-рано, походът получава голяма подкрепа от простолюдието в Германия - с проповеди се включват и други монаси като Адам от Ебрах и <a href="/wbg/%D0%9E%D1%82%D0%BE_%D0%A4%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%B7%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Ото Фрейзингски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ото_Фрейзингски" id="wx205">Ото Фрейзингски</a>.</p>

<a id="_.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F" name=".D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Други начинания" id="wxsec15"><h3 id="wx206">Други начинания</h3>

<a id="_.D0.A1.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.BC.D0.B0.D0.B2.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B5" name=".D0.A1.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.BC.D0.B0.D0.B2.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B5"/>
<wx:section level="4" title="Срещу маврите" id="wxsec16"><h4 id="wx207">Срещу маврите</h4>

<p id="wx208">По същото време, папата нарежда и кръстоносен поход в <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Испания" wx:linktype="known" wx:pagename="Испания" wx:page_id="10544" id="wx209">Испания</a>, въпреки, че там от известно време вече се води война срещу <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="Маври" wx:linktype="known" wx:pagename="Маври" wx:page_id="22478" id="wx210">маврите</a>. Той дава на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%81%D0%BE_VII" class="new" title="Алфонсо VII" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алфонсо_VII" id="wx211">Алфонсо VII</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BB_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Крал на Кастилия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Крал_на_Кастилия" id="wx212">крал на Кастилия</a>, същите <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D1%83%D0%BB%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Индулгенция" wx:linktype="known" wx:pagename="Индулгенция" wx:page_id="137342" id="wx213">индулгенции</a> (опрощаване), които дава и на френските кръстоносци. Както папа <a href="/wbg/%D0%A3%D1%80%D0%B1%D0%B0%D0%BD_II" title="Урбан II" wx:linktype="known" wx:pagename="Урбан_II" wx:page_id="93549" id="wx214">Урбан II</a> през 1095 г., Евгений ІІІ подтиква испанците да се бият на собствена земя, вместо да се присъединят към похода на изток. Също така дава пълномощия на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Марсилия" wx:linktype="known" wx:pagename="Марсилия" wx:page_id="52531" id="wx215">Марсилия</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D0%B7%D0%B0" title="Пиза" wx:linktype="known" wx:pagename="Пиза" wx:page_id="28495" id="wx216">Пиза</a>, <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B0" title="Генуа" wx:linktype="known" wx:pagename="Генуа" wx:page_id="74250" id="wx217">Генуа</a> и други градове да воюват в Испания, но убеждава повечето италиански държави и владетели (напр. <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%B9_%D0%86%D0%86%D0%86_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Амедей ІІІ Савойски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Амедей_ІІІ_Савойски" id="wx218">Амедей ІІІ Савойски</a>) да тръгнат на изток. Папата не иска и немския крал Конрад да участва, надявайки се вместо това на неговата подкрепа в спора за папството, но не може открито да му забрани да тръгне.</p>

<a id="_.D0.9D.D0.B0_.D0.A1.D0.B5.D0.B2.D0.B5.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D1.82.D0.BE.D0.BA" name=".D0.9D.D0.B0_.D0.A1.D0.B5.D0.B2.D0.B5.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D1.82.D0.BE.D0.BA"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="На Североизток" id="wxsec17"><h4 id="wx219">На Североизток</h4>

<p id="wx220">На <a href="/wbg/13_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82" title="13 март" wx:linktype="known" wx:pagename="13_март" wx:page_id="2375" id="wx221">13 март</a> (на среща във <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%84%D1%83%D1%80%D1%82" title="Франкфурт" wx:linktype="known" wx:pagename="Франкфурт" wx:page_id="75530" id="wx222">Франкфурт</a>), немските <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BD%D1%86" title="Принц" wx:linktype="known" wx:pagename="Принц" wx:page_id="28783" id="wx223">принцове</a> предлагат идеята за поход срещу езическите народи, наричани събирателно <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8" class="new" title="Венди" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Венди" id="wx224">венди</a>, живеещи по североизточната граница на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Свещена Римска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Свещена_Римска_империя" wx:page_id="46512" id="wx225">Свещената Римска империя</a> (предимно <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D0%B8" title="Славяни" wx:linktype="known" wx:pagename="Славяни" wx:page_id="3322" id="wx226">славяни</a>). Войните на германците с вендите се водят от известно време, и това е достатъчен повод за Бернар да позволи даването на индулгенции за участие във Вендския поход. Абатът упълномощава принцовете да започнат авантюрата. На <a href="/wbg/13_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BB" title="13 април" wx:linktype="known" wx:pagename="13_април" wx:page_id="2402" id="wx227">13 април</a> папата потвърждава похода, провеждащ се едновременно с тези в Испания и <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Палестина" wx:linktype="known" wx:pagename="Палестина" wx:page_id="44143" id="wx228">Палестина</a>. Това начинание, по своята същност, не е от традиционен кръстоносен характер, доколкото то е скъпо и насочено срещу други <a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Езичник" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Езичник" id="wx229">езичници</a>, а не срещу мюсюлмани, а също така не е свързано със защитата на Светите земи. Въпреки това, Вендския поход може да се счита за предвестник на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8" title="Северни кръстоносни походи" wx:linktype="known" wx:pagename="Северни_кръстоносни_походи" wx:page_id="147317" id="wx230">Северните кръстоносни походи</a>, за чието начало се смята призива на папа <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%86%D0%86%D0%86" class="new" title="Целестин ІІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Целестин_ІІІ" id="wx231">Целестин ІІІ</a> през <a href="/wbg/1193" title="1193" wx:linktype="known" wx:pagename="1193" wx:page_id="17274" id="wx232">1193</a> г.</p>

<p id="wx233">Тези две авантюри представляват развитие в кръстоносните походи - те предоставят нови цели и арени за борба на християните-кръстоносци.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D0.B4.D0.B3.D0.BE.D1.82.D0.BE.D0.B2.D0.BA.D0.B0" name=".D0.9F.D0.BE.D0.B4.D0.B3.D0.BE.D1.82.D0.BE.D0.B2.D0.BA.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Подготовка" id="wxsec4"><h2 id="wx234">Подготовка</h2>

<p id="wx235">На <a href="/wbg/16_%D1%84%D0%B5%D0%B2%D1%80%D1%83%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="16 февруари" wx:linktype="known" wx:pagename="16_февруари" wx:page_id="2353" id="wx236">16 февруари</a> 1147 г. френските рицари се събират в <a href="/wbg/%D0%95%D1%82%D0%B0%D0%BC%D0%BF" class="new" title="Етамп" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Етамп" id="wx237">Етамп</a>, за да обсъдят пътя си. Немските <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D1%86%D0%B0%D1%80" title="Рицар" wx:linktype="known" wx:pagename="Рицар" wx:page_id="110681" id="wx238">рицари</a> вече са решили да пътуват по суша през <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Унгария" wx:linktype="known" wx:pagename="Унгария" wx:page_id="19233" id="wx239">Унгария</a>, тъй като Рожер ІІ е враг на Конрад и морския път покрай южна Италия, на практика е неизползваем за тях. Много от френските благородници нямат доверие на пътя по суша, който ги води през земите на Византия, чиято репутация все още страда от разказите на кръстоносците от първия поход. Въпреки това е решено да последват Конрад, като тръгнат на <a href="/wbg/15_%D1%8E%D0%BD%D0%B8" title="15 юни" wx:linktype="known" wx:pagename="15_юни" wx:page_id="2457" id="wx240">15 юни</a>. Рожер ІІ е засегнат и отказва да участва в начинанието. Във Франция, абат Сугерий и Уилям ІІ, граф на Невер, са избрани за регенти, докато краля е на поход.</p>

<p id="wx241">На <a href="/wbg/13_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82" title="13 март" wx:linktype="known" wx:pagename="13_март" wx:page_id="2375" id="wx242">13 март</a>, на гореспоменатата среща във Франкфурт, сина на Конрад - <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_IV" class="new" title="Фридрих IV" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фридрих_IV" id="wx243">Фридрих IV</a>, е избран за немски крал, като за негов <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D1%82" title="Регент" wx:linktype="known" wx:pagename="Регент" wx:page_id="34630" id="wx244">регент</a> е определен Хайнрих І, архиепископа на Майнц. Немските рицари планират да тръгнат през май, като се срещнат с французите в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx245">Константинопол</a>.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D1.8A.D1.82_.D0.B2_.D0.98.D1.81.D0.BF.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.9F.D0.BE.D1.80.D1.82.D1.83.D0.B3.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D1.8A.D1.82_.D0.B2_.D0.98.D1.81.D0.BF.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.9F.D0.BE.D1.80.D1.82.D1.83.D0.B3.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Походът в Испания и Португалия" id="wxsec5"><h2 id="wx246">Походът в Испания и Португалия</h2>

<p id="wx247">В средата на май, от <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Англия" wx:linktype="known" wx:pagename="Англия" wx:page_id="27953" id="wx248">Англия</a> отплават първите контингенти, състоящи се от фламандски, фризки, английски, нормански, шотландски и няколко немски рицари - без да са предвождани от принц или крал. Те пристигат в <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%BE_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%29" title="Порто (град)" wx:linktype="known" wx:pagename="Порто_(град)" wx:page_id="51088" id="wx249">Порто</a> през юни и са убедени от местния епископ да продължат към <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D0%BD" title="Лисабон" wx:linktype="known" wx:pagename="Лисабон" wx:page_id="25929" id="wx250">Лисабон</a>, закъдето вече се е насочил португалския крал <a href="/wbg/%D0%90%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%83_I" title="Афонсу I" wx:linktype="known" wx:pagename="Афонсу_I" wx:page_id="49420" id="wx251">Афонсу I</a>, след като е узнал за кръстоносната <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BB%D0%BE%D1%82" title="Флот" wx:linktype="known" wx:pagename="Флот" wx:page_id="92182" id="wx252">флота</a>. Тъй като похода в Испания е одобрен от папата и те така или иначе пак ще се бият с мюсюлмани, рицарите се съгласяват. <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%81%D0%B0%D0%B4%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%9B%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Обсада на Лисабон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Обсада_на_Лисабон" id="wx253">Обсадата на Лисабон</a> трае от <a href="/wbg/1_%D1%8E%D0%BB%D0%B8" title="1 юли" wx:linktype="known" wx:pagename="1_юли" wx:page_id="2273" id="wx254">1 юли</a> до <a href="/wbg/24_%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="24 октомври" wx:linktype="known" wx:pagename="24_октомври" wx:page_id="2571" id="wx255">24 октомври</a>, когато града пада в ръцете на кръстоносците, които го плячкосват, преди да го предадат на Афонсу. Някои от рицарите се заселват в Лисабон, като Гилбърт от Хейстингс е избран за епископ, но през февруари <a href="/wbg/1148" title="1148" wx:linktype="known" wx:pagename="1148" wx:page_id="17319" id="wx256">1148</a> г. повечето решават да продължат на изток. Тези, които остават, по-късно помагат за завладяването на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D1%80%D0%B0" class="new" title="Синтра" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Синтра" id="wx257">Синтра</a>, <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%BC%D0%B0%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Алмада" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алмада" id="wx258">Алмада</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D0%B0" class="new" title="Палмела" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Палмела" id="wx259">Палмела</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D1%82%D1%83%D0%B1%D0%B0%D0%BB" class="new" title="Сетубал" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сетубал" id="wx260">Сетубал</a>, и им е позволено да останат на новозавоюваните земи. В същото време, испански войски, под предводителството на кастилския крал Алфонсо VII и Рамон Беренже, граф на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B0" title="Барселона" wx:linktype="known" wx:pagename="Барселона" wx:page_id="62055" id="wx261">Барселона</a>, превземат <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Алмерия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алмерия" id="wx262">Алмерия</a>. През 1148 и 1149 г. са завладени и <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%B0" class="new" title="Тортоса" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тортоса" id="wx263">Тортоса</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%B0" class="new" title="Фрага" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фрага" id="wx264">Фрага</a> и <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%B0" title="Лерида" wx:linktype="known" wx:pagename="Лерида" wx:page_id="187508" id="wx265">Лерида</a>.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D1.8A.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B5.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.80.D0.B8.D1.86.D0.B0.D1.80.D0.B8" name=".D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D1.8A.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B5.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.80.D0.B8.D1.86.D0.B0.D1.80.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Походът на немските рицари" id="wxsec6"><h2 id="wx266">Походът на немските рицари</h2>

<p id="wx267">Немските рицари, събрани от <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Франкония" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Франкония" id="wx268">Франкония</a>, <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Бавария" wx:linktype="known" wx:pagename="Бавария" wx:page_id="62897" id="wx269">Бавария</a> и <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B2%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D1%8F" title="Швабия" wx:linktype="known" wx:pagename="Швабия" wx:page_id="105255" id="wx270">Швабия</a>, тръгват по суша, също през май 1147 г. <a href="/wbg/%D0%9E%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%80_%D0%86%D0%86%D0%86" class="new" title="Отокар ІІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Отокар_ІІІ" id="wx271">Отокар ІІІ</a>, <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84_%D0%BD%D0%B0_%D0%A9%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Маркграф на Щирия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Маркграф_на_Щирия" id="wx272">маркграф на Щирия</a>, се присъединява към Конрад във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B5%D0%BD%D0%B0" title="Виена" wx:linktype="known" wx:pagename="Виена" wx:page_id="18541" id="wx273">Виена</a>, а унгарския крал Геза ІІ най-накрая е убеден да ги пропусне невредими през земите си. Когато достигат земите на <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx274">Византия</a>, император Мануил І се страхува, че ще го нападнат и изпраща войски, за да се подсигури. Кратки схватки стават край <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Филипопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Филипопол" wx:page_id="98644" id="wx275">Филипопол</a> — с някои по-недисциплинирани немски рицари, и край <a href="/wbg/%D0%90%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Адрианопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Адрианопол" wx:page_id="66973" id="wx276">Адрианопол</a>, където византийски отряд се сблъсква с племенника на Конрад — бъдещия император <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_%D0%86" class="new" title="Фридрих І" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фридрих_І" id="wx277">Фридрих І</a>. Положението става още по-лошо, когато в началото на септември част от войската загива в наводнение. На <a href="/wbg/10_%D1%81%D0%B5%D0%BF%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="10 септември" wx:linktype="known" wx:pagename="10_септември" wx:page_id="2532" id="wx278">10 септември</a> немските кръстоносци все пак пристигат в Константинопол. Тук отношенията с <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%83%D0%B8%D0%BB_%D0%86_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Мануил І Комнин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мануил_І_Комнин" id="wx279">Мануил І Комнин</a> се обтягат още повече и рицарите са убедени да бъдат прехвърлени в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B0_%D0%90%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Мала Азия" wx:linktype="known" wx:pagename="Мала_Азия" wx:page_id="59265" id="wx280">Мала Азия</a>, колкото е възможно по-бързо. Освен това, византийският император иска Конрад да остави част от войските си в помощ срещу атаките на Рожер ІІ, който се възползва от възможността да плячкосва свободно градовете в <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърция" wx:page_id="10307" id="wx281">Гърция</a>. Кралят не се съгласява, въпреки че с Рожер са врагове.</p>

<p id="wx282">В Мала Азия, Конрад решава, че няма да чака французите и напредва към Икониум (дн. турски град <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Кония" wx:linktype="known" wx:pagename="Кония" wx:page_id="67220" id="wx283">Кония</a>), столица на селджукския <a href="/wbg/%D0%98%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%81%D1%83%D0%BB%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%82" class="new" title="Иконийски султанат" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Иконийски_султанат" id="wx284">Иконийски султанат</a>. Армията е разделена на две части, но скоро едната от тях е почти унищожена от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BB%D0%B4%D0%B6%D1%83%D0%BA%D0%B8" title="Селджуки" wx:linktype="known" wx:pagename="Селджуки" wx:page_id="45195" id="wx285">селджуките</a> на <a href="/wbg/25_%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="25 октомври" wx:linktype="known" wx:pagename="25_октомври" wx:page_id="2572" id="wx286">25 октомври</a> 1147 г., в битка известна като „<a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%94%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%8F" class="new" title="Втора битка при Дорилея" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Втора_битка_при_Дорилея" id="wx287">втора битка при Дорилея</a>“. Турците използват типичната си тактика на отстъпление и контраатака на противниковата конница, впуснала се да ги преследва. Конрад започва бавно отстъпление към Константинопол, но войската му ежедневно е тормозена от селджуките, които постоянно атакуват <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%B8%D0%B5%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B4" class="new" title="Ариегард" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ариегард" id="wx288">ариегарда</a> и изоставащите. Дори самия крал е ранен в една от схватките. Другата част от армията, водена от Ото Фрейзингски, тръгва на юг — по <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D0%BD%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Средиземно море" wx:linktype="known" wx:pagename="Средиземно_море" wx:page_id="27129" id="wx289">средиземноморското</a> крайбрежие, но е унищожена по подобен начин в началото на 1148 г.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D1.8A.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D1.84.D1.80.D0.B5.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.80.D0.B8.D1.86.D0.B0.D1.80.D0.B8" name=".D0.9F.D0.BE.D1.85.D0.BE.D0.B4.D1.8A.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D1.84.D1.80.D0.B5.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.80.D0.B8.D1.86.D0.B0.D1.80.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Походът на френските рицари" id="wxsec7"><h2 id="wx290">Походът на френските рицари</h2>

<p id="wx291">Французите тръгват от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%86" title="Мец" wx:linktype="known" wx:pagename="Мец" wx:page_id="20669" id="wx292">Мец</a> през юни 1147 г., водени от Луи, Тиери Елзаски, Рено І (граф на Бар), Амедей ІІІ Савойски и неговия полубрат <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%BC_V_%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Уилям V Монфератски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уилям_V_Монфератски" id="wx293">Уилям V Монфератски</a>, Уилям VII от Оверн и много други благородници. Войските са събрани от <a href="/wbg/%D0%9B%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Лотарингия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лотарингия" id="wx294">Лотарингия</a>, <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Бретан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бретан" id="wx295">Бретан</a>, <a href="/wbg/%D0%90%D0%BA%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Аквитания" wx:linktype="known" wx:pagename="Аквитания" wx:page_id="104864" id="wx296">Аквитания</a> и <a href="/wbg/%D0%91%D1%83%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Бургундия" wx:linktype="known" wx:pagename="Бургундия" wx:page_id="59613" id="wx297">Бургундия</a>. Отрядите от <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81" class="new" title="Прованс" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Прованс" id="wx298">Прованс</a>, начело с Алфонс І Тулузки, решават да изчакат до август и да тръгнат по море. Във Вормс към краля се присъединяват още войски - от <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Нормандия" wx:linktype="known" wx:pagename="Нормандия" wx:page_id="79042" id="wx299">Нормандия</a> и Англия. Армията следва пътя на Конрад относително мирно, с изключение на конфликта с унгарския крал Геза, който открива, че <a href="/wbg/%D0%9B%D1%83%D0%B8_VII_%28%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F%29" title="Луи VII (Франция)" wx:linktype="known" wx:pagename="Луи_VII_(Франция)" wx:page_id="155382" id="wx300">Луи VII</a> е позволил на провалил се узурпатор на унгарския трон да се включи в похода. След това, вече на византийска територия, лотарингците, които са се откъснали напред от основната армия, влизат в сблъсък с изостанали отряди немски кръстоносци.</p>

<p id="wx301">Въпреки първоначалните преговори между Луи и Мануил І, византийския император прекъсва военните действия срещу Иконийския <a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%BB%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%82" class="new" title="Султанат" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Султанат" id="wx302">султанат</a> и подписва примирие със султан <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%81%D1%83%D0%B4" class="new" title="Масуд" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Масуд" id="wx303">Масуд</a>. Това е направено, за да може византийците да съсредоточат войските си за евентуална защита от кръстоносците, които са добили от първия поход репутацията на крадливи и коварни, и са подозирани, че питаят лоши помисли спрямо Константинопол. Въпреки всичко, отношенията на Мануил с френската армия са по-добри отколкото с немските кръстоносци преди това, и Луи VII е посрещнат пищно във столицата на Византия. Някои от френските рицари се чувстват оскърбени от примирието на императора със селджуките и призовават за атака на Константинопол, но са обуздани от папските <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D0%B3%D0%B0%D1%82" title="Легат" wx:linktype="known" wx:pagename="Легат" wx:page_id="96635" id="wx304">легати</a>. Луи изчаква към него да се присъединят войските от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%8F" class="new" title="Савоя" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Савоя" id="wx305">Савоя</a>, <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD" title="Оверн" wx:linktype="known" wx:pagename="Оверн" wx:page_id="67736" id="wx306">Оверн</a> и <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE" class="new" title="Монферато" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монферато" id="wx307">Монферато</a> (поели по суша през Италия, после по море от <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%B7%D0%B8" class="new" title="Бриндизи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бриндизи" id="wx308">Бриндизи</a> до <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D1%80%D1%8A%D1%81" title="Дуръс" wx:linktype="known" wx:pagename="Дуръс" wx:page_id="18205" id="wx309">Дуръс</a>, след това отново по суша до Константинопол) и цялата армия се прехвърля през <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%B0" title="Босфора" wx:linktype="known" wx:pagename="Босфора" wx:page_id="110314" id="wx310">Босфора</a> в Мала Азия. По традиция, положена от дядо му <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B9_I_%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%BD" title="Алексий I Комнин" wx:linktype="known" wx:pagename="Алексий_I_Комнин" wx:page_id="119521" id="wx311">Алексий І</a>, Мануил изисква от французите клетва, че ще върнат на Византия всяка територия, която завладеят. Те са окуражени от слуховете, че немските рицари са превзели Икониум, но Мануил отказва да даде войски в помощ на Луи - Рожер ІІ, краля на Сицилия, скоро е нападнал Византия и цялата армия на Мануил се прехвърля на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Балкани" wx:linktype="known" wx:pagename="Балкани" wx:page_id="29679" id="wx312">Балканите</a>. По този начин, и немските, и френските кръстоносци навлизат в <a href="/wbg/%D0%90%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Азия" wx:linktype="known" wx:pagename="Азия" wx:page_id="4251" id="wx313">Азия</a>, останали без византийска подкрепа, за разлика от първия кръстоносен поход.</p>

<p id="wx314">Французите срещат останките от войската на Конрад в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%B5%D1%8F" title="Никея" wx:linktype="known" wx:pagename="Никея" wx:page_id="167153" id="wx315">Никея</a>, и немския крал се присъединява към армията на Луи. Те тръгват по пътя на <a href="/wbg/%D0%9E%D1%82%D0%BE_%D0%A4%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%B7%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Ото Фрейзингски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ото_Фрейзингски" id="wx316">Ото Фрейзингски</a> по крайбрежието на <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Егейско море" wx:linktype="known" wx:pagename="Егейско_море" wx:page_id="48888" id="wx317">Егейско море</a>, и пристигат в <a href="/wbg/%D0%95%D1%84%D0%B5%D1%81" title="Ефес" wx:linktype="known" wx:pagename="Ефес" wx:page_id="69723" id="wx318">Ефес</a> през декември 1147 г. Там научават, че турците се готвят да ги атакуват. Също така и Мануил І Комнин изпраща пратеници, оплаквайки се от плячкосването и грабежите, които извършват войските на Луи в Мала Азия, и няма никаква гаранция, че византийците биха им помогнали срещу селджуките. Междувременно Конрад се разболява и се връща в Константинопол, където император Мануил лично се грижи за него. Луи, не обръщайки внимание на предупрежденията за атака, потегля с армията си от Ефес.</p>

<p id="wx319">Турците наистина са чакали момента да атакуват, но в проведената малка битка близо до града, французите побеждават. Кръстоносците достигат <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Лаодикия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лаодикия" id="wx320">Лаодикия</a> (близо до днешния турски град <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D0%BB%D0%B8" title="Денизли" wx:linktype="known" wx:pagename="Денизли" wx:page_id="193765" id="wx321">Денизли</a>) през януари 1148 г., само няколко дни след разгрома на армията на Ото в същия район. При подновяването на похода <a href="/wbg/%D0%90%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B4" title="Авангард" wx:linktype="known" wx:pagename="Авангард" wx:page_id="183798" id="wx322">авангардът</a> под командването на Амедей Совойски се отделя от основната армия и това спомага за разгрома на войските на Луи. Според Одон от Дейл, историк и участник в похода, самия крал се покачва на едно дърво и го спасява факта, че турците не го разпознават. Остатъците от кръстоносците се оттеглят към Адалия (дн. град <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Анталия" wx:linktype="known" wx:pagename="Анталия" wx:page_id="90182" id="wx323">Анталия</a>), постоянно безпокоени от селджуките, които също така изгарят всичко наоколо, за да не могат французите да попълват запасите си. Луи иска да продължат по суша, но е решено да съберат флота в Адалия и да отплават за <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Антиохия" wx:linktype="known" wx:pagename="Антиохия" wx:page_id="51361" id="wx324">Антиохия</a>. След едномосечно забавяне поради лошо време повечето от очакваните кораби въобще не пристигат. Кралят и приближените му взимат наличните кораби за себе си, а войската трябва да продължи по суша за Антиохия. По време на прехода останките от армията са изтребени напълно - от турците или от болести.</p>

<a id="_.D0.9F.D1.8A.D1.82.D1.83.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.B4.D0.BE_.D0.99.D0.B5.D1.80.D1.83.D1.81.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.BC" name=".D0.9F.D1.8A.D1.82.D1.83.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.B4.D0.BE_.D0.99.D0.B5.D1.80.D1.83.D1.81.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D0.BC"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Пътуването до Йерусалим" id="wxsec8"><h2 id="wx325">Пътуването до Йерусалим</h2>

<p id="wx326">След кратко забавяне поради бури, Луи пристига в Антиохия на <a href="/wbg/19_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82" title="19 март" wx:linktype="known" wx:pagename="19_март" wx:page_id="2381" id="wx327">19 март</a>, а по пътя умира Амедей Савойски - в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%BF%D1%8A%D1%80" title="Кипър" wx:linktype="known" wx:pagename="Кипър" wx:page_id="162114" id="wx328">Кипър</a>. Краля е приветстван от <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D0%B4_%D0%BE%D1%82_%D0%9F%D0%BE%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Раймонд от Поатие" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Раймонд_от_Поатие" id="wx329">Раймонд от Поатие</a>, владетел на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BD%D1%8F%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Княжество Антиохия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Княжество_Антиохия" id="wx330">княжество Антиохия</a>, който очаква Луи да му помогне срещу турците и да участва в похода срещу Алепо. Краля отказва, предпочитайки да завърши поклонничеството си до Йерусалим, отколкото да обърне внимание на военната страна на начинанието. Раймонд, който е чичо на кралица <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%80_%D0%90%D0%BA%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0" title="Елеонор Аквитанска" wx:linktype="known" wx:pagename="Елеонор_Аквитанска" wx:page_id="81426" id="wx331">Елеонор Аквитанска</a>, заплашва Луи с развод, ако не му помогне. Краля набързо отпътува за Триполи.</p>

<p id="wx332">Междувременно, в началото на април, в <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC" title="Йерусалим" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалим" wx:page_id="20402" id="wx333">Йерусалим</a> пристига Ото Фрейзингски с останките от войската си, а малко след него и немския крал Конрад. Йерусалимския патриарх Фулк е изпратен да покани Луи да се присъедини към тях - по това време пристига и флотата, която е помогнала за превземането на Лисабон, а също така и провансалците на Алфонс Тулузки. Самият Алфонс умира по пътя - вероятно отровен от племенника си Раймонд ІІ, владетел на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%A2%D1%80%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Графство Триполи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Графство_Триполи" id="wx334">графство Триполи</a>, който се страхува от стремежите му към графството.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.8A.D0.B2.D0.B5.D1.82.D0.B0_.D0.B2_.D0.90.D0.BA.D1.80.D0.B0" name=".D0.A1.D1.8A.D0.B2.D0.B5.D1.82.D0.B0_.D0.B2_.D0.90.D0.BA.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Съвета в Акра" id="wxsec9"><h2 id="wx335">Съвета в Акра</h2>

<p id="wx336">В Йерусалим вниманието на кръстоносците се насочва към <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BA" title="Дамаск" wx:linktype="known" wx:pagename="Дамаск" wx:page_id="73431" id="wx337">Дамаск</a>, предпочитана цел на йерусалимския крал <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%B4%D1%83%D0%B8%D0%BD_%D0%86%D0%86%D0%86" class="new" title="Балдуин ІІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Балдуин_ІІІ" id="wx338">Балдуин ІІІ</a> и на <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8" title="Тамплиери" wx:linktype="known" wx:pagename="Тамплиери" wx:page_id="59171" id="wx339">тамплиерите</a>. Конрад също е убеден да участва в похода. След пристигането на Луи, на <a href="/wbg/24_%D1%8E%D0%BD%D0%B8" title="24 юни" wx:linktype="known" wx:pagename="24_юни" wx:page_id="2466" id="wx340">24 юни</a> в <a href="/wbg/%D0%90%D0%BA%D0%BA%D0%BE" title="Акко" wx:linktype="known" wx:pagename="Акко" wx:page_id="147566" id="wx341">Акра</a> се събира Върховния съвет (<i id="wx342">Haute Cour</i>) на кралство Йерусалим - това е най-грандиозната среща на съвета в цялото му съществуване. Представители на Свещената Римска империя са Конрад, Ото, <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D1%80%D0%B8%D1%85_%D0%86%D0%86_%D0%90%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Хайнрих ІІ Австрийски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хайнрих_ІІ_Австрийски" id="wx343">Хайнрих ІІ Австрийски</a>, бъдещия император <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_%D0%86_%D0%91%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B0" title="Фридрих І Барбароса" wx:linktype="known" wx:pagename="Фридрих_І_Барбароса" wx:page_id="157205" id="wx344">Фридрих І Барбароса</a> и <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%BC_V_%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Уилям V Монфератски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уилям_V_Монфератски" id="wx345">Уилям V Монфератски</a>. Франция е представена от Луи, сина на Алфонс - Бертран, <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8_%D0%95%D0%BB%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Тиери Елзаски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тиери_Елзаски" id="wx346">Тиери Елзаски</a> и други, а Йерусалим - от крал Балдуин, кралица <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Мелисанда" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мелисанда" id="wx347">Мелисанда</a>, патриарх Фулк, <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%BE%D0%BD_%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Раймон Провански" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Раймон_Провански" id="wx348">Раймон Провански</a> (<a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D1%80%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BC%D0%B0%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80" class="new" title="Върховен майстор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Върховен_майстор" id="wx349">Върховен майстор</a> на <a href="/wbg/%D0%A5%D0%BE%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8" title="Хоспиталиери" wx:linktype="known" wx:pagename="Хоспиталиери" wx:page_id="65955" id="wx350">хоспиталиерите</a>), <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B9_%D0%A5%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Манасий Хиергски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Манасий_Хиергски" id="wx351">Манасий Хиергски</a> (<a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B0%D0%B1%D1%8A%D0%BB" class="new" title="Конетабъл" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Конетабъл" id="wx352">конетабъл</a> на Йерусалим) и още много други. За отбелязване е, че не присъства никой от Антиохия, Триполи или бившето <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%95%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B0" class="new" title="Графство Едеса" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Графство_Едеса" id="wx353">графство Едеса</a>. Някои от французите смятат, че поклонничеството им е завършило и искат да се прибират у дома, а част от йерусалимските благородници посочват, че ще е глупаво да нападат Дамаск, техен съюзник срещу династията на Зенгидите. Въпреки това, Конрад, Луи и Балдуин настояват и през юли армиите се събират в Тиверия.</p>

<a id="_.D0.9E.D0.B1.D1.81.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.94.D0.B0.D0.BC.D0.B0.D1.81.D0.BA" name=".D0.9E.D0.B1.D1.81.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.94.D0.B0.D0.BC.D0.B0.D1.81.D0.BA"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Обсадата на Дамаск" id="wxsec10"><h2 id="wx354">Обсадата на Дамаск</h2>

<p id="wx355">Кръстоносците решават да атакуват града от запад, където овощните градини могат да им осигурят провизии. Армията пристига на <a href="/wbg/23_%D1%8E%D0%BB%D0%B8" title="23 юли" wx:linktype="known" wx:pagename="23_юли" wx:page_id="2491" id="wx356">23 юли</a>, с войските на Йерусалимското кралство в авангарда, французите на Луи - по средата и немските рицари на Конрад - в ариегарда. Мюсюлманите са подготвени за нападението и постоянно атакуват кръстоносците, напредващи през градините. Все пак те успяват да си пробият път и преследват защитниците до река Барада и Дамаск. Достигнали до стените на града, християните незабавно се заемат с обсадата му. Дамаск търси помощ от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B9%D1%84_%D0%B0%D0%B4-%D0%94%D0%B8%D0%BD_%D0%93%D0%B0%D0%B7%D0%B8_%D0%86" class="new" title="Сейф ад-Дин Гази І" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сейф_ад-Дин_Гази_І" id="wx357">Сейф ад-Дин Гази І</a> (владетел на Алепо) и <a href="/wbg/%D0%9D%D1%83%D1%80_%D0%B0%D0%B4-%D0%94%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Нур ад-Дин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нур_ад-Дин" id="wx358">Нур ад-Дин</a>, атабега на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BB" title="Мосул" wx:linktype="known" wx:pagename="Мосул" wx:page_id="31161" id="wx359">Мосул</a>. Междувременно <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%80" title="Везир" wx:linktype="known" wx:pagename="Везир" wx:page_id="192056" id="wx360">везира</a> на града, Муин ад-Дин Унур, опитва неуспешна атака срещу кръстоносците. И в двата лагера има конфликти: Унур няма доверие на едноверците си и се страхува, че ще превземат града, след като помогнат; от другата страна кръстоносците не могат да се споразумеят кой да получи Дамаск като владение след превземането му. На <a href="/wbg/27_%D1%8E%D0%BB%D0%B8" title="27 юли" wx:linktype="known" wx:pagename="27_юли" wx:page_id="35428" id="wx361">27 юли</a>, християнската армия решава да се премести от източната страна, която е по-слабо укрепена, но има и по-малко възможности за доставяне на продоволствие и вода. В този момент пристига Нур ад-Дин с войските си и вече е невъзможно да се завърнат на по-добрата си позиция. Първо Конрад, а след него и останалата армия решават да се оттеглят към Йерусалим.</p>

<p id="wx362"><wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Link_FA" page_id="62909"/>
<span id="interwiki-en-fa"/></p>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx363">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx364"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9A%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8" title="Категория:Кръстоносни походи" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Кръстоносни_походи" wx:page_id="26938" id="wx365">Кръстоносни походи</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%AD%D9%85%D9%84%D8%A9_%D8%B5%D9%84%D9%8A%D8%A8%D9%8A%D8%A9_%D8%AB%D8%A7%D9%86%D9%8A%D8%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:حملة_صليبية_ثانية" id="wx366">العربية</a> | <a href="http://bn.wikipedia.org/wiki/%E0%A6%A6%E0%A7%8D%E0%A6%AC%E0%A6%BF%E0%A6%A4%E0%A7%80%E0%A6%AF%E0%A6%BC_%E0%A6%95%E0%A7%8D%E0%A6%B0%E0%A7%81%E0%A6%B8%E0%A7%87%E0%A6%A1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bn:দ্বিতীয়_ক্রুসেড" id="wx367">বাংলা</a> | <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Drugi_krsta%C5%A1ki_rat" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Drugi_krstaški_rat" id="wx368">Bosanski</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Druh%C3%A1_k%C5%99%C3%AD%C5%BEov%C3%A1_v%C3%BDprava" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Druhá_křížová_výprava" id="wx369">Česky</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Zweiter_Kreuzzug" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Zweiter_Kreuzzug" id="wx370">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%92%27_%CE%A3%CF%84%CE%B1%CF%85%CF%81%CE%BF%CF%86%CE%BF%CF%81%CE%AF%CE%B1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Β'_Σταυροφορία" id="wx371">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Second_Crusade" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Second_Crusade" id="wx372">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Segunda_Cruzada" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Segunda_Cruzada" id="wx373">Español</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Teine_ristis%C3%B5da" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Teine_ristisõda" id="wx374">Eesti</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Toinen_ristiretki" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Toinen_ristiretki" id="wx375">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Deuxi%C3%A8me_croisade" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Deuxième_croisade" id="wx376">Français</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9E%D7%A1%D7%A2_%D7%94%D7%A6%D7%9C%D7%91_%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:מסע_הצלב_השני" id="wx377">עברית</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Drugi_kri%C5%BEarski_rat" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Drugi_križarski_rat" id="wx378">Hrvatski</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Perang_Salib_Kedua" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Perang_Salib_Kedua" id="wx379">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Seconda_crociata" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Seconda_crociata" id="wx380">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E7%AC%AC2%E5%9B%9E%E5%8D%81%E5%AD%97%E8%BB%8D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:第2回十字軍" id="wx381">日本語</a> | <a href="http://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%9B%E1%83%94%E1%83%9D%E1%83%A0%E1%83%94_%E1%83%AF%E1%83%95%E1%83%90%E1%83%A0%E1%83%9D%E1%83%A1%E1%83%9C%E1%83%A3%E1%83%9A%E1%83%98_%E1%83%9A%E1%83%90%E1%83%A8%E1%83%A5%E1%83%A0%E1%83%9D%E1%83%91%E1%83%90" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ka:მეორე_ჯვაროსნული_ლაშქრობა" id="wx382">ქართული</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%A0%9C2%EC%B0%A8_%EC%8B%AD%EC%9E%90%EA%B5%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:제2차_십자군" id="wx383">한국어</a> | <a href="http://ku.wikipedia.org/wiki/Sefera_xa%C3%A7perestan_ya_duyem" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ku:Sefera_xaçperestan_ya_duyem" id="wx384">Kurdî / كوردي</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Antrasis_kry%C5%BEiaus_%C5%BEygis" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Antrasis_kryžiaus_žygis" id="wx385">Lietuvių</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%BA%D1%80%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D1%98%D0%BD%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Втора_крстоносна_војна" id="wx386">Македонски</a> | <a href="http://ms.wikipedia.org/wiki/Perang_Salib_Kedua" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ms:Perang_Salib_Kedua" id="wx387">Bahasa Melayu</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Tweede_Kruistocht" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Tweede_Kruistocht" id="wx388">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Andre_korstog" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Andre_korstog" id="wx389">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/II_wyprawa_krzy%C5%BCowa" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:II_wyprawa_krzyżowa" id="wx390">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Segunda_Cruzada" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Segunda_Cruzada" id="wx391">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Cruciada_a_doua" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Cruciada_a_doua" id="wx392">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B9_%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Второй_крестовый_поход" id="wx393">Русский</a> | <a href="http://sh.wikipedia.org/wiki/Drugi_kri%C5%BEarski_rat" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sh:Drugi_križarski_rat" id="wx394">Srpskohrvatski / Српскохрватски</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Druh%C3%A1_kri%C5%BEiacka_v%C3%BDprava" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Druhá_križiacka_výprava" id="wx395">Slovenčina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B8_%D0%BA%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%B0%D1%82" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Други_крсташки_рат" id="wx396">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Andra_korst%C3%A5get" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Andra_korståget" id="wx397">Svenska</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/%C4%B0kinci_Ha%C3%A7l%C4%B1_seferi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:İkinci_Haçlı_seferi" id="wx398">Türkçe</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B8%D0%B9_%D1%85%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D1%96%D0%B4" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Другий_хрестовий_похід" id="wx399">Українська</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E7%AC%AC%E4%BA%8C%E6%AC%A1%E5%8D%81%E5%AD%97%E5%86%9B%E4%B8%9C%E5%BE%81" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:第二次十字军东征" id="wx400">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name=""/></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx401">en</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
