<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Коптски език</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Коптски_език"/>
<meta name="wx_page_id" content="86538"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Коптски език" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Коптски език</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Език" page_id="26439"/>
<table class="infobox" style="width:22em; margin-top:0.75em; background:#f4f4f4; text-align:left; font-size:90%;" cellpadding="2" id="wx2">
<tr id="wx3">
<th colspan="2" bgcolor="yellow" align="center" style="font-size:120%" id="wx4">
<p id="wx5">Коптски език<br id="wx6"/>
</p>

<p id="wx7">met rem en kēmɪ</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx8">
<td valign="top" id="wx9">
<p id="wx10">Говори се в:</p>
</td>
<td id="wx11"><a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx12">Египет</a> </td>
</tr>

<tr id="wx13">
<td valign="top" id="wx14">
<p id="wx15">Район</p>
</td>
<td id="wx16"/>
</tr>

<tr id="wx17">
<td valign="top" id="wx18">
<p id="wx19">Общо говорещи:</p>
</td>
<td id="wx20">
<p id="wx21">използва се само за литургии</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx22">
<td valign="top" id="wx23"><a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0_%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Езикови семейства и езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Езикови_семейства_и_езици" wx:page_id="51739" id="wx24">Класификация</a> </td>
<td id="wx25"><a href="/wbg/%D0%90%D1%84%D1%80%D0%BE-%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Афро-азиатски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Афро-азиатски_езици" wx:page_id="53824" id="wx26">Афро-азиатски</a><br id="wx27"/>
<p id="wx28"> <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Египетски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_езици" wx:page_id="85153" id="wx29">Египетски езици</a><br id="wx30"/>
  <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Коптски език" wx:linktype="self" wx:pagename="Коптски_език" wx:page_id="86538" id="wx31">Коптски</a><br id="wx32"/>
</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx33">
<th align="center" colspan="2" bgcolor="yellow" id="wx34">
<p id="wx35">Официално положение</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx36">
<td id="wx37">
<p id="wx38">Официален във:</p>
</td>
<td id="wx39">
<p id="wx40">---</p>
</td>
</tr>

<tr valign="top" id="wx41">
<td id="wx42">
<p id="wx43">Контролиран от:</p>
</td>
<td id="wx44">
<p id="wx45">---</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx46">
<th align="center" colspan="2" bgcolor="yellow" id="wx47">
<p id="wx48">Кодове на езика</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx49">
<td id="wx50"><a href="/wbg/ISO_639" title="ISO 639" wx:linktype="known" wx:pagename="ISO_639" wx:page_id="31938" id="wx51">ISO 639</a>
<p id="wx52">-1</p>
</td>
<td id="wx53">
<p id="wx54">няма</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx55">
<td id="wx56">
<p id="wx57">ISO 639-2</p>
</td>
<td id="wx58">
<p id="wx59">cop</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx60">
<td id="wx61">
<p id="wx62">ISO 639-3</p>
</td>
<td id="wx63">
<p id="wx64">cop</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx65">
<td align="center" colspan="2" id="wx66">
<table border="0" cellpadding="2" cellspacing="0" id="wx67">
<tr id="wx68">
<td align="center" id="wx69"/>
</tr>
</table>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx70"><b id="wx71">Коптският език</b> е последната фаза от развитието на древния <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Египетски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_език" wx:page_id="87736" id="wx72">египетски език</a>. Той произлиза пряко от древния език, изписван с египетски <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%84" title="Йероглиф" wx:linktype="known" wx:pagename="Йероглиф" wx:page_id="23669" id="wx73">йероглифи</a>, <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" title="Йератическа писменост" wx:linktype="known" wx:pagename="Йератическа_писменост" wx:page_id="64041" id="wx74">йератическо</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Демотически египетски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Демотически_египетски_език" id="wx75">демотическо писмо</a>. <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Коптска азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Коптска_азбука" wx:page_id="87266" id="wx76">Коптската азбука</a> е леко изменена форма на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Гръцка азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцка_азбука" wx:page_id="3748" id="wx77">гръцката азбука</a>, като са добавени няколко букви (които са различни за различните диалекти), които са взети от демотическото писмо. Като говорим език, коптският бележи разцвета си от около <a href="/wbg/200" title="200" wx:linktype="known" wx:pagename="200" wx:page_id="21776" id="wx78">200</a> до <a href="/wbg/1100" title="1100" wx:linktype="known" wx:pagename="1100" wx:page_id="17367" id="wx79">1100</a> г. Последните сведения, по които се съди кога за последно е бил говорен са от <a href="/wbg/17_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="17 век" wx:linktype="known" wx:pagename="17_век" wx:page_id="22385" id="wx80">17 век</a>. Коптският език се е съхранил и до днес като литургичен език в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%86%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" title="Коптска църква" wx:linktype="known" wx:pagename="Коптска_църква" wx:page_id="135504" id="wx81">Коптската православна църква</a>, а <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Египетски арабски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_арабски_език" wx:page_id="89764" id="wx82">египетският арабски език</a> е официалният говорим език в днешен <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx83">Египет</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9A.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9A.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Класификация" id="wxsec2"><h2 id="wx84">Класификация</h2>

<p id="wx85">Коптският език е част от <a href="/wbg/%D0%90%D1%84%D1%80%D0%BE-%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Афро-азиатски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Афро-азиатски_езици" wx:page_id="53824" id="wx86">Афро-азиатско</a> <a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE_%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Езиково семейство" wx:linktype="known" wx:pagename="Езиково_семейство" wx:page_id="67932" id="wx87">езиково семейство</a> от подсемейството на <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Египетски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_езици" wx:page_id="85153" id="wx88">египетските езици</a>. На сахидски диалект езикът е известен като <i id="wx89">met ən rəm ən kēmə</i> (език на хората от Египет) и <i id="wx90">met kuptaion</i> (египетски език); В по-късни времена се среща в гръцката форма <i id="wx91">met aiguption</i>. Изразът <i id="wx92">logos ən aiguptios</i> (египетски език) също е на сахидски, но <i id="wx93">logos</i> и <i id="wx94">aiguptios</i> са от гръцки произход.</p>

<p id="wx95">Коптският език се изписва с <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Коптска азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Коптска_азбука" wx:page_id="87266" id="wx96">коптска азбука</a>.</p>

<a id="_.D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Географско разпространение" id="wxsec3"><h2 id="wx97">Географско разпространение</h2>

<p id="wx98">Коптският египетски език е бил говорен само в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx99">Египет</a> и от историческа гледна точка има малко влияние извън Египет, с изключение на няколко манастира в <a href="/wbg/%D0%9D%D1%83%D0%B1%D0%B8%D1%8F" title="Нубия" wx:linktype="known" wx:pagename="Нубия" wx:page_id="106606" id="wx100">Нубия</a>. Най-забележимото влияние е оказано на различните диалекти на <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Египетски арабски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_арабски_език" wx:page_id="89764" id="wx101">египетския арабски език</a>, където са запазени голям брой думи от коптския <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Речник" wx:linktype="known" wx:pagename="Речник" wx:page_id="102810" id="wx102">речник</a>, а така и много <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F_%28%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5%29" title="Морфология (езикознание)" wx:linktype="known" wx:pagename="Морфология_(езикознание)" wx:page_id="47479" id="wx103">морфологични</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%81" title="Синтаксис" wx:linktype="known" wx:pagename="Синтаксис" wx:page_id="16059" id="wx104">синтактични</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Фонология" wx:linktype="known" wx:pagename="Фонология" wx:page_id="47470" id="wx105">фонологични</a> съответствия. Съществуват и значителен брой думи с коптски произход, които са навлезли в <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Арабски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Арабски_език" wx:page_id="26575" id="wx106">Класически арабски</a>. Например:</p>

<ul id="wx107">
<li id="wx108"><i id="wx109">timsāḥ</i>
<p id="wx110">تمساح "крокодил" (на коптски <i id="wx111">təmsah</i> "крокодилът")</p>
</li>

<li id="wx112"><i id="wx113">ṭūbah</i>
<p id="wx114">طوبة "brick" (сахидски <i id="wx115">to'bə</i>; бохаирски <i id="wx116">to:bi</i>; така навлиза в испанския език (<i id="wx117">през</i> <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Андалуски арабски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Андалуски_арабски_език" id="wx118">андалуски арабски език</a>) като <i id="wx119">adobe</i>, откъдето преминава в <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Американски английски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Американски_английски_език" id="wx120">американски английски език</a></p>
</li>

<li id="wx121"><i id="wx122">wāḥah</i>
<p id="wx123">واحة "оазис" (сахидски <i id="wx124">wahə</i>, бохаирски <i id="wx125">wehi</i>)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx126">Няколко думи с коптски произход са открити в <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx127">гръцкия</a>, някои от които са навлезли и в други европейски езици (например <i id="wx128">barge</i> от коптското <i id="wx129">bari</i> "малка лодка, баржа").</p>

<p id="wx130">Трябва да се отбележи, че повечето думи с <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Египетски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_езици" wx:page_id="85153" id="wx131">египетски</a> произход, които навлизат в гръцкия език, а оттам и в други европейски езици, произлизат директно от <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Египетски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_език" wx:page_id="87736" id="wx132">староегипетски език</a> (често <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Демотика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Демотика" id="wx133">демотика</a>), а не от коптски. Пример за това е гръцката дума ὄασις <i id="wx134">оазис</i>, която навлиза директно от египетското <i id="wx135">WḤ3T</i> или демотическото <i id="wx136">WḤỈ</i>, а не от коптското <i id="wx137">wahə</i>. Коптският език заема няколко староегипетски думи през гръцкия език. Например и сахидската и бохаирската дума <i id="wx138">ebenos</i> е взета от гръцкото ἔβενος "абанос", като думата е староегипетска (<i id="wx139">HBNY</i>).</p>

<p id="wx140"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%83%D0%B1%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Старонубийски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Старонубийски_език" id="wx141">Старонубийският език</a> (и съвременните <a href="/wbg/%D0%9D%D1%83%D0%B1%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" class="new" title="Нубийски езици" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нубийски_езици" id="wx142">нубийски езици</a>) заемат много думи с коптски произход.</p>

<a id="_.D0.9E.D1.84.D0.B8.D1.86.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D1.81.D1.82.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.82" name=".D0.9E.D1.84.D0.B8.D1.86.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D1.81.D1.82.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.82"/>
<wx:section level="3" title="Официален статут" id="wxsec6"><h3 id="wx143">Официален статут</h3>

<p id="wx144">Като отмрял език, коптският език няма никакъв официален статут. Средновековният бохаирски диалект днес се използва като език за <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Литургия" wx:linktype="known" wx:pagename="Литургия" wx:page_id="140218" id="wx145">литургии</a> в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%86%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" title="Коптска православна църква" wx:linktype="known" wx:pagename="Коптска_православна_църква" wx:page_id="135501" id="wx146">коптската православна</a> и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%86%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Коптска католическа църква" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Коптска_католическа_църква" id="wx147">католическа</a> <a href="/wbg/%D0%A6%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" title="Църква" wx:linktype="known" wx:pagename="Църква" wx:page_id="109642" id="wx148">църкви</a> (наравно с <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Арабски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Арабски_език" wx:page_id="26575" id="wx149">арабски</a> и <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx150">гръцки</a>).</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B5.D1.87.D0.BD.D0.B8.D0.BA" name=".D0.A0.D0.B5.D1.87.D0.BD.D0.B8.D0.BA"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Речник" id="wxsec4"><h2 id="wx151">Речник</h2>

<p id="wx152">Основният речников фонд на коптския език произлиза от древния <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Египетски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Египетски_език" wx:page_id="87736" id="wx153">египетски език</a>, като е най-близо (и свързан) с <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Демотика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Демотика" id="wx154">демотическата</a> фаза на езика. Около една трета от коптския речник е взета от <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx155">гръцки език</a>, но заемките не винаги са били изцяло адаптирани към коптската фонологична система, а често имат и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Семантика" wx:linktype="known" wx:pagename="Семантика" wx:page_id="47473" id="wx156">семантични</a> различия. Има коптски текстове, които съдържат цели пасажи, които лексикално са изцяло съставени по начина, по който са съставяни гръцките текстове. По-голямата част от коптските текстове са директни преводи на гръцки творби.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.B8.D1.81.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0" name=".D0.9F.D0.B8.D1.81.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Писмена система" id="wxsec5"><h2 id="wx157">Писмена система</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx158"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Coptic.jpg" title="Камък с коптски надписи" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Coptic.jpg" id="wx159"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Coptic.jpg" alt="Камък с коптски надписи" id="wx160"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx161">
<p id="wx162">Камък с коптски надписи</p>
</div>
</div>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Основна" page_id="66825"/>
<dl id="wx163">
<dd id="wx164">
<div class="noprint" id="wx165"><i id="wx166">Основна статия: <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Коптска азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Коптска_азбука" wx:page_id="87266" id="wx167">коптска азбука</a></i></div>
</dd>
</dl>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx168">Коптският език използва писменост, почти изцяло произлязла от <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Гръцка азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцка_азбука" wx:page_id="3748" id="wx169">гръцката азбука</a>, като са добавени няколко допълнителни букви - шест в Сахидския диалект — чийто произход е от <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Демотически египетски език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Демотически_египетски_език" id="wx170">демотическия египетски език</a>. Съществуват няколко вариации в броя и формите на тези демотически знаци, в зависимост от диалекта, към който се добавят. Някои от буквите в коптската азбука, които са с гръцки произход, се използват основно в думи, които също са с гръцки произход.</p>

<p id="wx171">Повечето коптски текстове не съдържат разделение между отделните думи.</p>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx172">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx173"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%90%D1%84%D1%80%D0%BE-%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Категория:Афро-азиатски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Афро-азиатски_езици" wx:page_id="26332" id="wx174">Афро-азиатски езици</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://als.wikipedia.org/wiki/Koptisch" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="als:Koptisch" id="wx175">Alemannisch</a> | <a href="http://an.wikipedia.org/wiki/Idioma_copto" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="an:Idioma_copto" id="wx176">Aragonés</a> | <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D9%84%D8%BA%D8%A9_%D9%82%D8%A8%D8%B7%D9%8A%D8%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:لغة_قبطية" id="wx177">العربية</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Koptisk_%28sprog%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Koptisk_(sprog)" id="wx178">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Koptische_Sprache" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Koptische_Sprache" id="wx179">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%9A%CE%BF%CF%80%CF%84%CE%B9%CE%BA%CE%AE_%CE%B3%CE%BB%CF%8E%CF%83%CF%83%CE%B1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Κοπτική_γλώσσα" id="wx180">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Coptic_language" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Coptic_language" id="wx181">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Idioma_copto" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Idioma_copto" id="wx182">Español</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Koptin_kieli" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Koptin_kieli" id="wx183">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Copte" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Copte" id="wx184">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Lingua_copta" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Lingua_copta" id="wx185">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A7%D7%95%D7%A4%D7%98%D7%99%D7%AA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:קופטית" id="wx186">עברית</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Koptski_jezik" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Koptski_jezik" id="wx187">Hrvatski</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Lingua_copta" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Lingua_copta" id="wx188">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%B3%E3%83%97%E3%83%88%E3%83%BB%E3%82%A8%E3%82%B8%E3%83%97%E3%83%88%E8%AA%9E" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:コプト・エジプト語" id="wx189">日本語</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Koptisch_%28taal%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Koptisch_(taal)" id="wx190">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Koptisk_spr%C3%A5k" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Koptisk_språk" id="wx191">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/J%C4%99zyk_koptyjski" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Język_koptyjski" id="wx192">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Copta" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Copta" id="wx193">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Коптский_язык" id="wx194">Русский</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Koptiska" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Koptiska" id="wx195">Svenska</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Коптська_мова" id="wx196">Українська</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E7%A7%91%E6%99%AE%E7%89%B9%E8%AF%AD" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:科普特语" id="wx197">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="SIL">
<p id="wx198">cop</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx199">коптска азбука</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
