<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Аналитичен език</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Аналитичен_език"/>
<meta name="wx_page_id" content="83638"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Аналитичен език" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Аналитичен език</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Аналитичен език</b> е <a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Език" wx:linktype="known" wx:pagename="Език" wx:page_id="97562" id="wx4">език</a>, в който огромно мнозинство от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D0%B0" title="Морфема" wx:linktype="known" wx:pagename="Морфема" wx:page_id="47482" id="wx5">морфемите</a> са <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D0%B0" class="new" title="Свободна морфема" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Свободна_морфема" id="wx6">свободни</a> и се считат за напълно самостоятелни и смислени „<a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BC%D0%B0" title="Дума" wx:linktype="known" wx:pagename="Дума" wx:page_id="4264" id="wx7">думи</a>“. За разлика от това в един <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Синтетичен език" wx:linktype="known" wx:pagename="Синтетичен_език" wx:page_id="95090" id="wx8">синтетичен език</a> една дума може да е съставена от <a href="/wbg/%D0%90%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Аглунативен език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Аглунативен_език" id="wx9">слепени</a> една за друга или <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%B7%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Фузионален език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фузионален_език" id="wx10">слети</a> в една морфеми, които обозначават нейния <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%81" title="Синтаксис" wx:linktype="known" wx:pagename="Синтаксис" wx:page_id="16059" id="wx11">синтактичен</a> смисъл.</p>

<a id="_.D0.9E.D1.82.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8_.D0.B1.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B7.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D0.B0.D0.BD.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.9E.D1.82.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8_.D0.B1.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B7.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D0.B0.D0.BD.D0.B0.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Отличителни белези на аналитичните езици" id="wxsec2"><h3 id="wx12">Отличителни белези на аналитичните езици</h3>

<p id="wx13">Аналитичните езици често изразяват абстрактни идеи чрез самостоятелни думи, докато синтетичните са сконни да използват предлози/задлози, афикси и вътрешни изменения на корените на думите със същата цел.</p>

<p id="wx14">Аналитичните езици имат по-строги и по-сложни синтактични правила. След като думите не са морфологично белязани, което да покаже ролята им в изречението, словоредът много често е от голямо значение. Например в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Китайски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Китайски_език" wx:page_id="26341" id="wx15">китайския</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Английски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Английски_език" wx:page_id="10619" id="wx16">английския</a> чрез словореда се определя кой е подлогът и кой допълнението на изречението. Китайският също така използва словореда , за да покаже <a href="/wbg/%D0%A7%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Член (граматика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Член_(граматика)" id="wx17">определеност</a> (докато английският използва „the“ и „a“), ролята на <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B8%D0%B5" title="Наречие" wx:linktype="known" wx:pagename="Наречие" wx:page_id="4293" id="wx18">наречията</a> (дали са описателни или контрастивни) и т. н.</p>

<p id="wx19">Аналитичните езици се осланят изключително силно на контекста и други прагматични съображения при тълкуването на изречения, тъй като те не не дават толкова много информация, колкото синтетичните езици, от гледна точка на сългасуване и препратки между различните части на изречението.</p>

<p id="wx20"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Китайски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Китайски_език" wx:page_id="26341" id="wx21">Китайският</a> (от цялото многообразие) е може би най-добре познатият аналитичен език. За да илюстрираме:</p>

<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="2" style="text-align: center;" id="wx22">
<caption id="wx23">„Моите приятели всички искат да ядат яйца.“</caption>

<tr id="wx24">
<td id="wx25">
<p id="wx26">我</p>
</td>
<td id="wx27">
<p id="wx28">所有</p>
</td>
<td id="wx29">
<p id="wx30">的</p>
</td>
<td id="wx31">
<p id="wx32">朋友</p>
</td>
<td id="wx33">
<p id="wx34">都</p>
</td>
<td id="wx35">
<p id="wx36">要</p>
</td>
<td id="wx37">
<p id="wx38">吃</p>
</td>
<td id="wx39">
<p id="wx40">鸡</p>
</td>
<td id="wx41">
<p id="wx42">蛋</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx43">
<td id="wx44">
<p id="wx45">wǒ</p>
</td>
<td id="wx46">
<p id="wx47">suǒyǒu</p>
</td>
<td id="wx48">
<p id="wx49">de</p>
</td>
<td id="wx50">
<p id="wx51">péngyou</p>
</td>
<td id="wx52">
<p id="wx53">dōu</p>
</td>
<td id="wx54">
<p id="wx55">yào</p>
</td>
<td id="wx56">
<p id="wx57">chī</p>
</td>
<td id="wx58">
<p id="wx59">jī</p>
</td>
<td id="wx60">
<p id="wx61">dàn</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx62">
<td id="wx63">
<p id="wx64">Аз</p>
</td>
<td id="wx65">
<p id="wx66">всички</p>
</td>
<td id="wx67">
<p id="wx68">притежателно</p>
</td>
<td id="wx69">
<p id="wx70">приятел(и)</p>
</td>
<td id="wx71">
<p id="wx72">всички</p>
</td>
<td id="wx73">
<p id="wx74">искат</p>
</td>
<td id="wx75">
<p id="wx76">ядат</p>
</td>
<td id="wx77">
<p id="wx78">пиле</p>
</td>
<td id="wx79">
<p id="wx80">яйце(а)</p>
</td>
</tr>
</table>

<p id="wx81">Както се вижда, всяка сричка (или понякога две) съответства само на едно понятие, освен това също може да се види, че две думи (所有 and 都) си сътрудничат, за да образуват понятието „всички“, което дава представа за синтактичните правила, които управляват граматиките на такива езици. Сравнявайки китайския и българския, се вижда, че, въпреки че българскят се смята за относително аналитичен език, той съдържа доста синтетични особености: определитенлият член за множествено число <b id="wx82">-те</b> е наставка в притежателното местоимение „моите“, множествено число се образува чрез окончанието <b id="wx83">-и</b> или <b id="wx84">-а</b>, глаголите „искат“ и „ядат“ съдържат освен корените си <b id="wx85">иска</b> и <b id="wx86">яд</b> окончанието <b id="wx87">-ат</b>, което носи повече от едно значение, а именно трето лице, множествено число, сегашно време.</p>

<p id="wx88">Извън Китай <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B3%D0%BE%D0%B8%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%90%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Югоизточна Азия" wx:linktype="known" wx:pagename="Югоизточна_Азия" wx:page_id="156870" id="wx89">югоизточна Азия</a> е дом на много аналитични езици като <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Тайски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Тайски_език" wx:page_id="28506" id="wx90">тайския</a> и <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B0%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Виетнамски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Виетнамски_език" wx:page_id="26640" id="wx91">виетнамския</a>.</p>

<p id="wx92">Когато те се сравнят със един <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Синтетичен език" wx:linktype="known" wx:pagename="Синтетичен_език" wx:page_id="95090" id="wx93">синтетичен език</a> като например <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Немски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Немски_език" wx:page_id="22421" id="wx94">немския</a>, разликата става ясна:</p>

<table border="1" cellspacing="0" cellpadding="2" style="text-align: center;" id="wx95">
<tr id="wx96">
<td colspan="2" id="wx97">
<p id="wx98">der Mann</p>
</td>
<td colspan="2" id="wx99">
<p id="wx100">die Männer</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx101">
<td id="wx102">
<p id="wx103">der</p>
</td>
<td id="wx104">
<p id="wx105">Mann</p>
</td>
<td id="wx106">
<p id="wx107">die</p>
</td>
<td id="wx108">
<p id="wx109">Männer</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx110">
<td id="wx111"><small id="wx112">опр. член, мъжки род, именителен падеж, ед. число</small></td>
<td id="wx113"><small id="wx114">мъж, ед. число</small></td>
<td id="wx115"><small id="wx116">опр. член, именителен падеж, мн. число</small></td>
<td id="wx117"><small id="wx118">мъж, мн. число</small> </td>
</tr>
</table>

<p id="wx119">Забележете, че морфемата „der“ съответства едновременно на четири отделни понятия, а „die“ на три (немският не различава род в множествено число), но правилата, отнасящи се до „der“ и „die“ по този начин, са доста деспотични и правят морфемите синтетични по природа. Струва си да се спомене, че и „der“ и „die“ служат също и за определителен член за женски род, единствено число. Освен това думата „Männer" отговаря на две понятия и се отличава от „Mann" чрез окончанието за множествено число /-er/ и чрез <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81" class="new" title="Преглас" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Преглас" id="wx120">прегласа</a> на „a" в „ä", който съществува в много множествени съществителни в немския. Така образуването на множествено число при немските съществителни се извършва по прост, обусловен от правила, синтетичен образец.</p>

<p id="wx121">Като резултат на това немският може да се каже, че лежи между аглунативната и фузионалната област на спектъра на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Лингвистична типология" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лингвистична_типология" id="wx122">лингвистичната типология</a></p>

<p id="wx123"><a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Български език" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_език" wx:page_id="15637" id="wx124">Българският</a> е единственият аналитичен славянски език (характеристика, която е придобил от <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0" class="new" title="Балканска езикова лига" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Балканска_езикова_лига" id="wx125">балканската езикова лига</a>). Това ни позволява да изучим процеса. В началото падежите започнали да смесват <b id="wx126">звуци</b>, което предизвикало различаването между <b id="wx127">формите</b> да се забрави. Предполага се, че старите отношения, които се изразявали чрез склонени думи, първо са били изместени от конструкции с предлози. Ако след предлога е имало склонена дума, е оставало много малко думата да загуби падежа си, защото падежите след предлози се намират в така нареченото <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%83%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B9%D1%87%D0%B8%D0%B2%D0%BE_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Неустойчиво положение" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Неустойчиво_положение" id="wx128">неустойчиво положение</a>, то ест замяната на падежа с друг след предлога не влияе толкова много на значението, колкото смяната на падежа на дума без предлог (тъй като самите предлози съвсем ясно разграничават значенията).</p>

<p id="wx129">Местоименията винаги са склонни да запазват падежите си по-дълго от съществителните, но имайте предвид следните често допускани грешки в съвременния български: „На <b id="wx130">кой</b> се обаждаш?“, „<b id="wx131">Аз</b> ми се струва“, „<b id="wx132">Той</b> го няма“ (вместо „Него го няма“).</p>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%90%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx133">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx134"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Категория:Лингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Лингвистика" wx:page_id="20808" id="wx135">Лингвистика</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://br.wikipedia.org/wiki/Yezh_dezrannel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="br:Yezh_dezrannel" id="wx136">Brezhoneg</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Llengua_anal%C3%ADtica" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Llengua_analítica" id="wx137">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Analytick%C3%BD_jazyk" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Analytický_jazyk" id="wx138">Česky</a> | <a href="http://cy.wikipedia.org/wiki/Iaith_analytig" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cy:Iaith_analytig" id="wx139">Cymraeg</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Isolerende_sprog" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Isolerende_sprog" id="wx140">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Isolierender_Sprachbau" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Isolierender_Sprachbau" id="wx141">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Isolating_language" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Isolating_language" id="wx142">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Lingva_tipologio#Analizaj_lingvoj" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Lingva_tipologio" wx:fragment="Analizaj_lingvoj" id="wx143">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Lengua_anal%C3%ADtica" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Lengua_analítica" id="wx144">Español</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Analyyttinen_kieli" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Analyyttinen_kieli" id="wx145">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Langue_isolante" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Langue_isolante" id="wx146">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Lingua_illante" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Lingua_illante" id="wx147">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A9%D7%A4%D7%94_%D7%90%D7%A0%D7%9C%D7%99%D7%98%D7%99%D7%AA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:שפה_אנליטית" id="wx148">עברית</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Izol%C3%A1l%C3%B3_nyelv" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Izoláló_nyelv" id="wx149">Magyar</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%AD%A4%E7%AB%8B%E8%AA%9E" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:孤立語" id="wx150">日本語</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EA%B3%A0%EB%A6%BD%EC%96%B4_%28%EC%96%B8%EC%96%B4%EC%9C%A0%ED%98%95%ED%95%99%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:고립어_(언어유형학)" id="wx151">한국어</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Isolerende_taal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Isolerende_taal" id="wx152">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Isolerende_spr%C3%A5k" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Isolerende_språk" id="wx153">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/J%C4%99zyki_izoluj%C4%85ce" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Języki_izolujące" id="wx154">Polski</a> | <a href="http://qu.wikipedia.org/wiki/Rakikuq_rimay" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="qu:Rakikuq_rimay" id="wx155">Runa Simi</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D0%B7%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%80%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Изолирующий_язык" id="wx156">Русский</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Analytiska_spr%C3%A5k" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Analytiska_språk" id="wx157">Svenska</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Аналітичні_мови" id="wx158">Українська</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%88%86%E6%9E%90%E8%AF%AD" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:分析语" id="wx159">中文</a></div>
</body>
</html>
