<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Хуни</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Хуни"/>
<meta name="wx_page_id" content="66517"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Хуни" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Хуни</h1>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Към_пояснение" page_id="23692"/>
<dl id="wx2">
<dd id="wx3"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" title="Емблема за пояснителна страница" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Disambig.svg" id="wx4"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" alt="Емблема за пояснителна страница" width="22" id="wx5"/></a> <i id="wx6">Вижте <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B8_%28%D0%BF%D0%BE%D1%8F%D1%81%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5%29" title="Хуни (пояснение)" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуни_(пояснение)" wx:page_id="74762" id="wx7">пояснителната страница</a> за други значения на <b id="wx8">Хуни</b>.</i></dd>
</dl>

<hr id="wx9"/>
<wx:templateend start="wx_t3"/>
<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx10"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Huns_empire.png" title="През 5 век влиянието на хуните се простира от степите на Средна Азия до Германия и от Дунав до Балтийско море" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Huns_empire.png" id="wx11"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Huns_empire.png" alt="През 5 век влиянието на хуните се простира от степите на Средна Азия до Германия и от Дунав до Балтийско море" width="300" id="wx12"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx13">
<p id="wx14">През 5 век влиянието на хуните се простира от степите на <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%90%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Средна Азия" wx:linktype="known" wx:pagename="Средна_Азия" wx:page_id="68900" id="wx15">Средна Азия</a> до <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Германия" wx:linktype="known" wx:pagename="Германия" wx:page_id="10128" id="wx16">Германия</a> и от <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2" title="Дунав" wx:linktype="known" wx:pagename="Дунав" wx:page_id="19248" id="wx17">Дунав</a> до <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Балтийско море" wx:linktype="known" wx:pagename="Балтийско_море" wx:page_id="41889" id="wx18">Балтийско море</a></p>
</div>
</div>

<p id="wx19"><b id="wx20">Хуните</b> са група <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%B4%D0%B8" title="Номади" wx:linktype="known" wx:pagename="Номади" wx:page_id="96615" id="wx21">номадски</a> племена, появили се в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Европа" wx:page_id="3304" id="wx22">Европа</a> през <a href="/wbg/4_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="4 век" wx:linktype="known" wx:pagename="4_век" wx:page_id="22396" id="wx23">4 век</a>. В средата на <a href="/wbg/5_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="5 век" wx:linktype="known" wx:pagename="5_век" wx:page_id="22395" id="wx24">5 век</a>, под водачеството на <a href="/wbg/%D0%90%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B0" title="Атила" wx:linktype="known" wx:pagename="Атила" wx:page_id="28865" id="wx25">Атила</a>, те създават голяма държава, чиито армии достигат до <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Галия" wx:linktype="known" wx:pagename="Галия" wx:page_id="20849" id="wx26">Галия</a> и <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx27">Италия</a>. Част от тези племена са и предшествениците на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Прабългари" wx:linktype="known" wx:pagename="Прабългари" wx:page_id="3412" id="wx28">прабългарите</a>.<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx29"/></sup></p>

<p id="wx30">В по-общо смисъл хуни се използва за всички конни номадски и полуномадски народи, обитавали Централна Азия от края на <a href="/wbg/1_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="1 век" wx:linktype="known" wx:pagename="1_век" wx:page_id="22399" id="wx31">1 век</a> до средата на <a href="/wbg/5_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="5 век" wx:linktype="known" wx:pagename="5_век" wx:page_id="22395" id="wx32">5 век</a> (вижте <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B8_%28%D0%BF%D0%BE%D1%8F%D1%81%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5%29" title="Хуни (пояснение)" wx:linktype="known" wx:pagename="Хуни_(пояснение)" wx:page_id="74762" id="wx33">Хуни (пояснение)</a>). Връзката между тези групи не е точно установена.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D1.85.D0.BE.D0.B4" name=".D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D1.85.D0.BE.D0.B4"/>
<wx:section level="2" title="Произход" id="wxsec2"><h2 id="wx34">Произход</h2>

<p id="wx35">Произходът на хуните е предмет на дискусии от <a href="/wbg/18_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="18 век" wx:linktype="known" wx:pagename="18_век" wx:page_id="10040" id="wx36">18 век</a>, когато <a href="/wbg/%D0%96%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D1%84_%D0%B4%D1%8C%D0%BE_%D0%9B%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Жозеф дьо Лин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Жозеф_дьо_Лин" id="wx37">Жозеф дьо Лин</a> ги идентифицира с народността <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%BD%D1%83" title="Хунну" wx:linktype="known" wx:pagename="Хунну" wx:page_id="76362" id="wx38">сюнну</a> от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="Китай" wx:page_id="58462" id="wx39">китайските</a> хроники. Тази теория, широко разпространена в историографията, се базира на непреки данни от <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Лингвистика" wx:linktype="known" wx:pagename="Лингвистика" wx:page_id="3820" id="wx40">лингвистиката</a>, китайски писмени източници, както и някои <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D1%85%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Археология" wx:linktype="known" wx:pagename="Археология" wx:page_id="3812" id="wx41">археологически</a> сведения.</p>

<p id="wx42">Според нея, след поражението на сюнну от китайската династия <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD" title="Хан" wx:linktype="known" wx:pagename="Хан" wx:page_id="68753" id="wx43">Хан</a> през <a href="/wbg/1_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="1 век" wx:linktype="known" wx:pagename="1_век" wx:page_id="22399" id="wx44">1 век</a>, част от тях мигрират на запад към степите на днешен Северен <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD" title="Казахстан" wx:linktype="known" wx:pagename="Казахстан" wx:page_id="50697" id="wx45">Казахстан</a>, като през <a href="/wbg/4_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="4 век" wx:linktype="known" wx:pagename="4_век" wx:page_id="22396" id="wx46">4 век</a> достигат Европа. За трите века между тези две събития няма сведения, което поставя връзката между двете етнически групи под въпрос. Съществува хипотеза за смесването на преселници от сюнну с местните <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B3%D1%80%D0%BE-%D1%84%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8" class="new" title="Угро-фински народи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Угро-фински_народи" id="wx47">угърски</a> и <a href="/wbg/%D0%98%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8" title="Ирански народи" wx:linktype="known" wx:pagename="Ирански_народи" wx:page_id="100675" id="wx48">ирански народи</a>, в резултат на което се образува новият хунски етнос, но и тя се основава само на косвени данни.<sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx49"/></sup></p>

<p id="wx50">Съвременните изследвания показват, че много от големите степни племенни съюзи не са <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D1%81%D0%B0" title="Раса" wx:linktype="known" wx:pagename="Раса" wx:page_id="22753" id="wx51">расово</a> еднородни, а представляват смесица от централноазиатски <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0" class="new" title="Монголоидна раса" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Монголоидна_раса" id="wx52">монголоиди</a> и източни <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0" class="new" title="Европеидна раса" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Европеидна_раса" id="wx53">европеиди</a>. Освен това е възможно някои племена да са се обявявали за хуни, заради престижа и славата на името, или пък то да им е приписвано от чужденците, поради техния начин на живот, предполагаемо място на произход или репутация. Това вероятно прави безплодни разсъжденията за етническия произход или географската родина на хуните.</p>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="История" id="wxsec3"><h2 id="wx54">История</h2>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.85.D1.83.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B2_.D0.95.D0.B2.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.B0" name=".D0.9F.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.85.D1.83.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B2_.D0.95.D0.B2.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Поява на хуните в Европа" id="wxsec7"><h3 id="wx55">Поява на хуните в Европа</h3>

<p id="wx56">През <a href="/wbg/2_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="2 век" wx:linktype="known" wx:pagename="2_век" wx:page_id="22398" id="wx57">2 век</a> <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%B9_%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B5%D0%B3%D0%B5%D1%82" class="new" title="Дионисий Периегет" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дионисий_Периегет" id="wx58">Дионисий Периегет</a> говори за народ, живеещ до <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D0%BF%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Каспийско море" wx:linktype="known" wx:pagename="Каспийско_море" wx:page_id="49220" id="wx59">Каспийско море</a>, който може би са хуните. По същото време <a href="/wbg/%D0%9F%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B9" title="Птолемей" wx:linktype="known" wx:pagename="Птолемей" wx:page_id="81974" id="wx60">Птолемей</a> споменава <i id="wx61">„Chuni“</i> като едно от <i id="wx62">„<a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8" class="new" title="Сармати" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сармати" id="wx63">сарматските</a>“</i> племена, но отново не е сигурно дали става дума за хуните. Арменският историк от <a href="/wbg/5_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="5 век" wx:linktype="known" wx:pagename="5_век" wx:page_id="22395" id="wx64">5 век</a> <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%B9%D1%81%D0%B5%D0%B9_%D0%A5%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Мойсей Хоренски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мойсей_Хоренски" id="wx65">Мойсей Хоренски</a> описва <i id="wx66">Hunni</i> като съседи на сарматите, които между <a href="/wbg/194" title="194" wx:linktype="known" wx:pagename="194" wx:page_id="21782" id="wx67">194</a> и <a href="/wbg/214" title="214" wx:linktype="known" wx:pagename="214" wx:page_id="21762" id="wx68">214</a> превземат град Балк.</p>

<p id="wx69">Първите сигурни сведения за хуните са от средата на <a href="/wbg/4_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="4 век" wx:linktype="known" wx:pagename="4_век" wx:page_id="22396" id="wx70">4 век</a>, когато те се появяват по долното течение на река <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%B3%D0%B0" title="Волга" wx:linktype="known" wx:pagename="Волга" wx:page_id="29422" id="wx71">Волга</a>. Според някои източници, през <a href="/wbg/361" title="361" wx:linktype="known" wx:pagename="361" wx:page_id="21616" id="wx72">361</a> те са поканени от <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Древен Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Древен_Рим" wx:page_id="59165" id="wx73">римляните</a> да се заселят в <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Панония" wx:linktype="known" wx:pagename="Панония" wx:page_id="67799" id="wx74">Панония</a>. Около <a href="/wbg/372" title="372" wx:linktype="known" wx:pagename="372" wx:page_id="21605" id="wx75">372</a> хуните се придвижват на запад и разгромяват <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Алани" wx:linktype="known" wx:pagename="Алани" wx:page_id="45193" id="wx76">аланите</a> северно от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7" title="Кавказ" wx:linktype="known" wx:pagename="Кавказ" wx:page_id="74851" id="wx77">Кавказ</a>, <a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D1%82%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%B8" title="Остготи" wx:linktype="known" wx:pagename="Остготи" wx:page_id="10449" id="wx78">остготите</a> между <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D0%BD" title="Дон" wx:linktype="known" wx:pagename="Дон" wx:page_id="10462" id="wx79">Дон</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%BD%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Днестър" wx:linktype="known" wx:pagename="Днестър" wx:page_id="31735" id="wx80">Днестър</a> и <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%B8" title="Вестготи" wx:linktype="known" wx:pagename="Вестготи" wx:page_id="58505" id="wx81">вестготите</a> западно от тях. Между <a href="/wbg/400" title="400" wx:linktype="known" wx:pagename="400" wx:page_id="21577" id="wx82">400</a> и <a href="/wbg/410" title="410" wx:linktype="known" wx:pagename="410" wx:page_id="21567" id="wx83">410</a> те преминават <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8" title="Карпати" wx:linktype="known" wx:pagename="Карпати" wx:page_id="53304" id="wx84">Карпатите</a> и навлизат в Панония.</p>

<p id="wx85">С редица технически и организационни нововъведения (конни стрелци, използващи <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B5" class="new" title="Стреме" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Стреме" id="wx86">стремена</a> и <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BB%D1%8A%D0%BA" title="Хунски лък" wx:linktype="known" wx:pagename="Хунски_лък" wx:page_id="49971" id="wx87">хунски лъкове</a>; многобройни <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD" title="Кон" wx:linktype="known" wx:pagename="Кон" wx:page_id="26148" id="wx88">коне</a>, използвани в бой и за придвижване; тактическа мобилност), непознати по това време в Европа, хуните установяват военно надмощие, както над <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Германи" wx:linktype="known" wx:pagename="Германи" wx:page_id="29677" id="wx89">германските племена</a>, така и над разделената на няколко части <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Римска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Римска_империя" wx:page_id="23685" id="wx90">Римска империя</a>. Те предизвикват безпрецедентен страх в по-голямата част от континента, който е отразен и във фолклора на сравнително отдалечени народи, като скандинавците (вижте <a href="#.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8" title="" wx:linktype="fragment" wx:fragment="Други" id="wx91">#Други</a>). Появата на хуните в Югоизточна Европа е една от вероятните причини за масовото преселване на германски племена на запад от <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%B9%D0%BD" title="Рейн" wx:linktype="known" wx:pagename="Рейн" wx:page_id="65017" id="wx92">Рейн</a> през декември <a href="/wbg/406" title="406" wx:linktype="known" wx:pagename="406" wx:page_id="21571" id="wx93">406</a>.</p>

<a id="_.D0.A5.D1.83.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.A5.D1.83.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Хунската империя" id="wxsec8"><h3 id="wx94">Хунската империя</h3>

<p id="wx95">След преминаването на Карпатите, хуните подчиняват местните германски племена. Те изграждат система за управление на подчинените народи (алани, <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D0%B4%D0%B8" title="Гепиди" wx:linktype="known" wx:pagename="Гепиди" wx:page_id="111565" id="wx96">гепиди</a>, <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D0%B3%D0%B8" class="new" title="Руги" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Руги" id="wx97">руги</a>, сармати, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D0%B8" title="Славяни" wx:linktype="known" wx:pagename="Славяни" wx:page_id="3322" id="wx98">славяни</a>, остготи, <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BE%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%B8" title="Лангобарди" wx:linktype="known" wx:pagename="Лангобарди" wx:page_id="112604" id="wx99">лангобарди</a>, <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%83%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Херули" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Херули" id="wx100">херули</a>), като специални служители имат задачата да контролират събирането на данъците в отделните области.</p>

<p id="wx101">В началото на 430-те хуните са управлявани от владетея <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D0%B0" class="new" title="Руа" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Руа" id="wx102">Руа</a>, който през <a href="/wbg/434" title="434" wx:linktype="known" wx:pagename="434" wx:page_id="21542" id="wx103">434</a> е наследен от племенниците си <a href="/wbg/%D0%91%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Бледа" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бледа" id="wx104">Бледа</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B0" title="Атила" wx:linktype="known" wx:pagename="Атила" wx:page_id="28865" id="wx105">Атила</a>. Двамата управляват съвместно до смъртта на Бледа през <a href="/wbg/445" title="445" wx:linktype="known" wx:pagename="445" wx:page_id="21531" id="wx106">445</a>, а след това Атила е самостоятелен водач на хуните, които достигат върха на могъществото си през този период.</p>

<p id="wx107">Атила установява дипломатически отношения с <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Източна Римска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_Римска_империя" wx:page_id="54160" id="wx108">Източната Римска империя</a>, като първоначално двете държави сключват мирен договор. През <a href="/wbg/439" title="439" wx:linktype="known" wx:pagename="439" wx:page_id="21537" id="wx109">439</a> договорът е нарушен от византийска страна и започва война, която продължава до <a href="/wbg/443" title="443" wx:linktype="known" wx:pagename="443" wx:page_id="21533" id="wx110">443</a>, когато Атила достига до стените на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx111">Константинопол</a> и е сключено ново споразумение. През <a href="/wbg/447" title="447" wx:linktype="known" wx:pagename="447" wx:page_id="21529" id="wx112">447</a> той отново напада Империята, която е принудена да направи нови отстъпки на хуните.</p>

<p id="wx113">През <a href="/wbg/451" title="451" wx:linktype="known" wx:pagename="451" wx:page_id="21525" id="wx114">451</a> Атила предприема поход на запад, стремейки се да разшири влиянието си в <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Западна Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Западна_Европа" wx:page_id="63701" id="wx115">Западна Европа</a>, но е спрян от съюзените армии на <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Древен Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Древен_Рим" wx:page_id="59165" id="wx116">римляни</a>, <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%B8" title="Вестготи" wx:linktype="known" wx:pagename="Вестготи" wx:page_id="58505" id="wx117">вестготи</a>, <a href="/wbg/%D0%91%D1%83%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B8" title="Бургунди" wx:linktype="known" wx:pagename="Бургунди" wx:page_id="146658" id="wx118">бургунди</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B8" title="Франки" wx:linktype="known" wx:pagename="Франки" wx:page_id="20873" id="wx119">франки</a> в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%A8%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Битка при Шалон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Битка_при_Шалон" id="wx120">битката при Шалон</a>. На следващата година той опустошава Северна <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx121">Италия</a>, като император <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B0%D0%BD_III" title="Валентиниан III" wx:linktype="known" wx:pagename="Валентиниан_III" wx:page_id="136726" id="wx122">Валентиниан III</a> е принуден да изостави столицата си <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%B0" title="Равена" wx:linktype="known" wx:pagename="Равена" wx:page_id="29583" id="wx123">Равена</a>. Атила се оттегля в Панония и умира през <a href="/wbg/453" title="453" wx:linktype="known" wx:pagename="453" wx:page_id="21523" id="wx124">453</a> при спорни обстоятелства, докато подговя нов поход към Константинопол.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D1.85.D1.83.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D1.85.D1.83.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B4.D1.8A.D1.80.D0.B6.D0.B0.D0.B2.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Разпадане на хунската държава" id="wxsec9"><h3 id="wx125">Разпадане на хунската държава</h3>

<p id="wx126">След смъртта на Атила, <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Хунска империя" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хунска_империя" id="wx127">хунската държава</a> се разпада, като подчинените племена се отделят и съюзяват срещу хуните. Синовете на Атила <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Денгизик" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Денгизик" id="wx128">Денгизик</a> и <a href="/wbg/%D0%95%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BA" title="Ернак" wx:linktype="known" wx:pagename="Ернак" wx:page_id="105461" id="wx129">Ернак</a> влизат в конфликт с посочения за наследник техен брат <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B0%D0%BA" class="new" title="Елак" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Елак" id="wx130">Елак</a> и, разделени, са разгромени в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9D%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BE" class="new" title="Битка при Недао" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Битка_при_Недао" id="wx131">битката при Недао</a> през <a href="/wbg/454" title="454" wx:linktype="known" wx:pagename="454" wx:page_id="21522" id="wx132">454</a> от обединените войски на остготи, гепиди и херули. След тези събития основната част от хуните се изтегля от Централна Европа в <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5" title="Черно море" wx:linktype="known" wx:pagename="Черно_море" wx:page_id="22406" id="wx133">Черноморските</a> степи, които през този период стават известни като родина на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Прабългари" wx:linktype="known" wx:pagename="Прабългари" wx:page_id="3412" id="wx134">прабългарите</a>.</p>

<p id="wx135">Повечето изследователи приемат, че остатъците от хунския етнос са приели етнонима Българи. Неслучайно в "<a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B5" title="Именник на българските ханове" wx:linktype="known" wx:pagename="Именник_на_българските_ханове" wx:page_id="170029" id="wx136">Именник на българските ханове</a>" прабългарските владетели се самоопределят като наследници на династията на Атила.</p>

<a id="_.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8" name=".D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Други" id="wxsec4"><h2 id="wx137">Други</h2>

<ul id="wx138">
<li id="wx139">
<p id="wx140">Споменът за нашествието на хуните е запазен в древния германски фолклор: <i id="wx141">Ецел</i> в <i id="wx142"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%B7%D0%B0_%D0%9D%D0%B8%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Песен за Нибелунгите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Песен_за_Нибелунгите" id="wx143">Песен за Нибелунгите</a></i> и <i id="wx144">Атли</i> в сагата <i id="wx145"><a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%BB%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%B3%D0%B0" class="new" title="Волсунга" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Волсунга" id="wx146">Волсунга</a></i> използват Атила за свой прототип.</p>
</li>

<li id="wx147">
<p id="wx148">От името на хуните произлиза и наименованието на <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Унгария" wx:linktype="known" wx:pagename="Унгария" wx:page_id="19233" id="wx149">Унгария</a>.</p>
</li>

<li id="wx150">
<p id="wx151">По време на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0" title="Първа световна война" wx:linktype="known" wx:pagename="Първа_световна_война" wx:page_id="28555" id="wx152">Първата световна война</a> <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Англия" wx:linktype="known" wx:pagename="Англия" wx:page_id="27953" id="wx153">англичаните</a> използват „хуни“ като обидно наименование на <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Германия" wx:linktype="known" wx:pagename="Германия" wx:page_id="10128" id="wx154">германците</a>.</p>
</li>

<li id="wx155">
<p id="wx156">През <a href="/wbg/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="2825" id="wx157">2005</a> група от около 2 500 унгарци, претендиращи, че са преки наследници на Атила, правят неуспешен опит да бъдат признати от правителството за хунско етническо малцинство</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Източници" id="wxsec5"><h2 id="wx158">Източници</h2>

<ol class="references" id="wx159">
<li id="_note-0"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx160">↑</a> <wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Златарски-1-1" page_id="54001"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-.D0.97.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8-1994"><a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB_%D0%97%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Васил Златарски" wx:linktype="known" wx:pagename="Васил_Златарски" wx:page_id="31611" id="wx161">Златарски, Васил</a> [1918] (1994). <i id="wx162">„<a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B7_%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5" title="История на Българската държава през Средните векове" wx:linktype="known" wx:pagename="История_на_Българската_държава_през_Средните_векове" wx:page_id="185479" id="wx163">История на Българската държава през Средните векове</a>, т.1, ч.1“</i>, Второ фототипно издание, София: Академично издателство „Марин Дринов“. <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=9544302980" class="internal" id="wx164">ISBN 954-430-298-0</a>.</cite><wx:templateend start="wx_t1"/></li>

<li id="_note-1"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx165">↑</a> <wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Cite_book" page_id="89695"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-.D0.93.D1.83.D0.BC.D0.B8.D0.BB.D1.91.D0.B2-1974"><a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D0%B2_%D0%93%D1%83%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2" title="Лев Гумильов" wx:linktype="known" wx:pagename="Лев_Гумильов" wx:page_id="23757" id="wx166">Гумилёв, Лев</a> (1974). <i id="wx167">„Хунны в Китае“</i>, стр. 5.</cite><wx:templateend start="wx_t2"/></li>
</ol>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.82.D0.B5.D0.BA.D1.81.D1.82.D0.B0" name=".D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.82.D0.B5.D0.BA.D1.81.D1.82.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Източници на текста" id="wxsec6"><h2 id="wx168">Източници на текста</h2>

<ul id="wx169">
<li id="wx170"><wx:template id="wx_t4" pagename="Шаблон:Уики_ен" page_id="60159"/><i id="wx171">„<a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Huns" class="extiw" title="en:Huns" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Huns" id="wx172">Huns</a>“</i>
<p id="wx173">, статия в Уикипедия на английски от 7 февруари 2006.<wx:templateend start="wx_t4"/>
</p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B8" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx174">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx175"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B8" title="Категория:Хуни" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Хуни" wx:page_id="106565" id="wx176">Хуни</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://als.wikipedia.org/wiki/Hunnen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="als:Hunnen" id="wx177">Alemannisch</a> | <a href="http://az.wikipedia.org/wiki/Avropa_Hun_%C4%B0mperiyas%C4%B1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="az:Avropa_Hun_İmperiyası" id="wx178">Azərbaycan</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Huns" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Huns" id="wx179">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Hunov%C3%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Hunové" id="wx180">Česky</a> | <a href="http://cv.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D1%81%D0%B5%D0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cv:Хунсем" id="wx181">Чăвашла</a> | <a href="http://cy.wikipedia.org/wiki/Hyniaid" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cy:Hyniaid" id="wx182">Cymraeg</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Hunnerne" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Hunnerne" id="wx183">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Hunnen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Hunnen" id="wx184">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%9F%CF%8D%CE%BD%CE%BD%CE%BF%CE%B9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Ούννοι" id="wx185">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Huns" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Huns" id="wx186">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Hunoj" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Hunoj" id="wx187">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Hunos" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Hunos" id="wx188">Español</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Hunnid" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Hunnid" id="wx189">Eesti</a> | <a href="http://eu.wikipedia.org/wiki/Huno" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eu:Huno" id="wx190">Euskara</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%D9%87%D9%88%D9%86" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:هون" id="wx191">فارسی</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Hunnit" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Hunnit" id="wx192">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Huns" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Huns" id="wx193">Français</a> | <a href="http://fy.wikipedia.org/wiki/Hunnen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fy:Hunnen" id="wx194">Frysk</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Hunos" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Hunos" id="wx195">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:הונים" id="wx196">עברית</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Huni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Huni" id="wx197">Hrvatski</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Hunok" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Hunok" id="wx198">Magyar</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Hun" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Hun" id="wx199">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://is.wikipedia.org/wiki/H%C3%BAnar" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="is:Húnar" id="wx200">Íslenska</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Unni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Unni" id="wx201">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%95%E3%83%B3%E6%97%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:フン族" id="wx202">日本語</a> | <a href="http://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%B0%E1%83%A3%E1%83%9C%E1%83%94%E1%83%91%E1%83%98" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ka:ჰუნები" id="wx203">ქართული</a> | <a href="http://kk.wikipedia.org/wiki/%D2%92%D2%B1%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="kk:Ғұндар" id="wx204">Қазақша</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%ED%9B%88%EC%A1%B1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:훈족" id="wx205">한국어</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Hunni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Hunni" id="wx206">Latina</a> | <a href="http://li.wikipedia.org/wiki/Hunne" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="li:Hunne" id="wx207">Limburgs</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Hunai" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Hunai" id="wx208">Lietuvių</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Hu%C5%86%C5%86i" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Huņņi" id="wx209">Latviešu</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Hunnen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Hunnen" id="wx210">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Hunerne" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Hunerne" id="wx211">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://oc.wikipedia.org/wiki/Un" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="oc:Un" id="wx212">Occitan</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Hunowie" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Hunowie" id="wx213">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Hunos" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Hunos" id="wx214">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Huni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Huni" id="wx215">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%BD%D0%BD%D1%8B" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Гунны" id="wx216">Русский</a> | <a href="http://sh.wikipedia.org/wiki/Huni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sh:Huni" id="wx217">Srpskohrvatski / Српскохрватски</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Huns" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Huns" id="wx218">Simple English</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Huni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Huni" id="wx219">Slovenčina</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Huni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Huni" id="wx220">Slovenščina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D1%83%D0%BD%D0%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Хуни" id="wx221">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Hunner" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Hunner" id="wx222">Svenska</a> | <a href="http://sw.wikipedia.org/wiki/Wahunni" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sw:Wahunni" id="wx223">Kiswahili</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Hunlar" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Hunlar" id="wx224">Türkçe</a> | <a href="http://tt.wikipedia.org/wiki/Hunnar" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tt:Hunnar" id="wx225">Tatarça</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%BD%D0%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Гуни" id="wx226">Українська</a> | <a href="http://vi.wikipedia.org/wiki/Ng%C6%B0%E1%BB%9Di_Hung" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="vi:Người_Hung" id="wx227">Tiếng Việt</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%8C%88%E4%BA%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:匈人" id="wx228">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="last">
<p id="wx229">Гумилёв</p>
</wx:argument><wx:argument name="first">
<p id="wx230">Лев</p>
</wx:argument><wx:argument name="authorlink">
<p id="wx231">Лев Гумильов</p>
</wx:argument><wx:argument name="title">
<p id="wx232">Хунны в Китае</p>
</wx:argument><wx:argument name="year">
<p id="wx233">1974</p>
</wx:argument><wx:argument name="publisher"/><wx:argument name="location">
<p id="wx234">Москва</p>
</wx:argument><wx:argument name="pages">
<p id="wx235">5</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx236">Хуни</p>
</wx:argument><wx:argument name="2">
<p id="wx237">Хуни (пояснение)</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t4"><wx:argument name="1">
<p id="wx238">Huns</p>
</wx:argument><wx:argument name="2">
<p id="wx239">7 февруари 2006</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
