<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Брадва</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Брадва"/>
<meta name="wx_page_id" content="65517"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Брадва" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Брадва</h1>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Axt_zum_spalten1.jpg" title="Външен вид на брадва за цепене" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Axt_zum_spalten1.jpg" id="wx3"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Axt_zum_spalten1.jpg" alt="Външен вид на брадва за цепене" width="200" id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Външен вид на брадва за цепене</p>
</div>
</div>

<p id="wx7"><b id="wx8">Брадвата</b> е инструмент, който се е използвал векове наред за придаването на форма, цепенето или рязането на дърва, като оръжие в миналото и като символ на царственост и на благородност в някои древни цивилизации. Брадвата има много форми при различната специализация, но основно тя се състои от глава на брадвата (частта, с която се реже) и дръжка.</p>

<p id="wx9">Нарича се още <b id="wx10">секира</b> (в <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Република Македония" wx:linktype="known" wx:pagename="Република_Македония" wx:page_id="10477" id="wx11">Македония</a> и западна <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx12">България</a>), <b id="wx13">топор</b> (славянски корени), <b id="wx14">манара</b> (от <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx15">гръцки</a>) и <b id="wx16">балтия</b> (от <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Турски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Турски_език" wx:page_id="28624" id="wx17">турски</a>).</p>

<p id="wx18">Най-ранните примери за брадви са такива със каменни глави и със сравнително добре изразен форма на дръжка, прикрепена към главата. В следствие на откриването на други метали за изработка на инструменти се появяват и медни, бронзови, железни и стоманени брадви.</p>

<p id="wx19">Брадвата е пример за прост механизъм, защото тя представлява клин или двойно наклонена равнина. Според физичните свойства на тези механизми, силата, която се създава от човека, се намалява. Брадвата цепи дървото на две поради напрежението, което прилага. Дръжката се използва като лост, което позволява да се удвой силата (опитайте да цепите дърва с брадва без дръжка). Когато не се използва цялата дължина на дръжката, силата, нужна за цепене, се увеличава и човек се изморява по-бързо.</p>

<p id="wx20">В повечето случаи брадвата за рязане има малка дължина на главата, докато при брадвите за цепене има много по-голяма дължина.</p>

<p id="wx21">Друг инструмент със същите корени е и градинската секира. С своите къса дръжка и дълго острие, инструментът може да се използва за дейности, които са неудобни за брадвата. В Франция и Холандия тази градинска секира доста често измества обикновената брадва и се използва и от дърводелци, често за издялкване на пейки.</p>

<p id="wx22">Повечето днешни брадви имат стоманени глави и дървени дръжки в САЩ, Великобритания и другите страни от Европа - въпреки че често се срещат и пластмасови дръжки.</p>

<p id="wx23">В миналото брадвите често се използвали в битка, защото се правели лесно и били добри оръжия и едновременно с това и инструменти.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="История" id="wxsec2"><h2 id="wx24">История</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx25"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Brescia_Monte_piet%C3%A0_romani1_by_Stefano_Bolognini.JPG" title="Древноримска брадва, изобразена на релеф намерен в Бреша, Италия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Brescia_Monte_pietà_romani1_by_Stefano_Bolognini.JPG" id="wx26"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Brescia_Monte_piet%C3%A0_romani1_by_Stefano_Bolognini.JPG" alt="Древноримска брадва, изобразена на релеф намерен в Бреша, Италия" id="wx27"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx28">
<p id="wx29">Древноримска брадва, изобразена на релеф намерен в <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%B0" title="Бреша" wx:linktype="known" wx:pagename="Бреша" wx:page_id="144255" id="wx30">Бреша</a>, <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx31">Италия</a></p>
</div>
</div>

<p id="wx32">Предполага се, че в началото брадвите не били с дръжки. Първите истински каменни брадви с дръжки датират от Мезолитната епоха (около 6 хил. пр. н. е.). Брадви направени от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D1%8A%D0%BA" title="Камък" wx:linktype="known" wx:pagename="Камък" wx:page_id="101333" id="wx33">камък</a> се намират от <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%B0" title="Новокаменна епоха" wx:linktype="known" wx:pagename="Новокаменна_епоха" wx:page_id="41856" id="wx34">Новокаменната епоха</a>. Няколко дървени брадви са открити от този период и се оказва, че брадвата е остена и оформяна чрез <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BB%D0%B8%D0%BD" title="Клин" wx:linktype="known" wx:pagename="Клин" wx:page_id="40270" id="wx35">клин</a>.</p>

<p id="wx36">В праисторическата ера често се търгувало с камък, удобен за направата на брадви. Леко разрязване е бил начинът за познаване на добрият <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BB" class="new" title="Материал" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Материал" id="wx37">материал</a>. В Европа новокаменни "брадвени фабрики", където хиляди парчета камък се оформяли като брадви, се срещали на много места като:</p>

<p id="wx38"><a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Великобритания" wx:linktype="known" wx:pagename="Великобритания" wx:page_id="82192" id="wx39">Великобритания</a>, <a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2" title="Остров" wx:linktype="known" wx:pagename="Остров" wx:page_id="15480" id="wx40">остров</a> Ратлин, <a href="/wbg/%D0%98%D1%80%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Ирландия" wx:linktype="known" wx:pagename="Ирландия" wx:page_id="18508" id="wx41">Ирландия</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Креземионки" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Креземионки" id="wx42">Креземионки</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%88%D0%B0" title="Полша" wx:linktype="known" wx:pagename="Полша" wx:page_id="9547" id="wx43">Полша</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Франция" wx:linktype="known" wx:pagename="Франция" wx:page_id="3724" id="wx44">Франция</a>, <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BB_%D0%94%27%D0%90%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B5" class="new" title="Вал Д'Аосте" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вал_Д'Аосте" id="wx45">Вал Д'Аосте</a>, <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx46">Италия</a> и др.</p>

<p id="wx47">От късната новокаменна/каменомедна епоха насам брадвите се правели от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B4" title="Мед" wx:linktype="known" wx:pagename="Мед" wx:page_id="26961" id="wx48">мед</a> или <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B4" title="Мед" wx:linktype="known" wx:pagename="Мед" wx:page_id="26961" id="wx49">мед</a> смесен с <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BD" title="Арсен" wx:linktype="known" wx:pagename="Арсен" wx:page_id="30986" id="wx50">арсен</a>. Тези брадви са плоски и с дръжка както каменните си предшественици. Брадвите продължават да се правят по този начин и след откриването на <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B7" title="Бронз" wx:linktype="known" wx:pagename="Бронз" wx:page_id="90213" id="wx51">бронза</a>. След време методът с дръжките се променя и плоските брадви се превръщат в "брадви с фланци", а след това се появяват брадви с двойни глави.</p>

<p id="wx52">Индоевропейската <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BC%D0%B0" title="Дума" wx:linktype="known" wx:pagename="Дума" wx:page_id="4264" id="wx53">дума</a> за брадва сигурно е била "pelek'u" (от <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8" title="Гръцки" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки" wx:page_id="48771" id="wx54">гръцката</a> дума πέλεκυς), но думата вероятно е била заемка явно взета от <a href="/wbg/%D0%A8%D1%83%D0%BC%D0%B5%D1%80" title="Шумер" wx:linktype="known" wx:pagename="Шумер" wx:page_id="115736" id="wx55">Шумерското</a> "balag" или <a href="/wbg/%D0%90%D0%BA%D0%B0%D0%B4" title="Акад" wx:linktype="known" wx:pagename="Акад" wx:page_id="151999" id="wx56">Акадското</a> "pilaku".</p>

<a id="_.D0.A1.D0.B8.D0.BC.D0.B2.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D0.B0.2C_.D1.80.D0.B8.D1.82.D1.83.D0.B0.D0.BB.D0.B8_.D0.B8_.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BA.D0.BB.D0.BE.D1.80" name=".D0.A1.D0.B8.D0.BC.D0.B2.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D0.B0.2C_.D1.80.D0.B8.D1.82.D1.83.D0.B0.D0.BB.D0.B8_.D0.B8_.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BA.D0.BB.D0.BE.D1.80"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Символика, ритуали и фолклор" id="wxsec3"><h2 id="wx57">Символика, ритуали и фолклор</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx58"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Labrys.jpg" title="Минойска брадва лабрис, направена от злато през II хил. пр. Хр." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Labrys.jpg" id="wx59"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Labrys.jpg" alt="Минойска брадва лабрис, направена от злато през II хил. пр. Хр." width="220" id="wx60"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx61">
<p id="wx62">Минойска брадва лабрис, направена от злато през II хил. пр. Хр.</p>
</div>
</div>

<p id="wx63">Най-малко след <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%B0" title="Новокаменна епоха" wx:linktype="known" wx:pagename="Новокаменна_епоха" wx:page_id="41856" id="wx64">новокаменната епоха</a> усложнените брадви (бойни брадви, Т-образни и др.) започват да придобиват религиозна значимост. Те може би също са показвали и статуса на своя притежател в <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Общество" wx:linktype="known" wx:pagename="Общество" wx:page_id="22504" id="wx65">обществото</a>. На места са откривани множество остриета на брадви от новокаменната епоха, които вероятно са били дар към <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D0%B3" title="Бог" wx:linktype="known" wx:pagename="Бог" wx:page_id="28641" id="wx66">боговете</a>.</p>

<p id="wx67">През 1998 при Чам-Елсен, <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B2%D0%B5%D0%B9%D1%86%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Швейцария" wx:linktype="known" wx:pagename="Швейцария" wx:page_id="19431" id="wx68">Швейцария</a> е открита брадва лабрис, прикачена към усложнена дръжка с дължина 120 см. Тя била увита в орнаментирани брезови кори. Острието е дълго 17,4 см. Дръжката минава през дупка в острието и се прикрепя чрез кори от <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%B0" title="Върба" wx:linktype="known" wx:pagename="Върба" wx:page_id="26313" id="wx69">върба</a>.</p>

<p id="wx70">В <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx71">Римската</a> империя, брадвата символизирала позволението и властта на <a href="/wbg/%D0%A7%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="Човек" wx:linktype="known" wx:pagename="Човек" wx:page_id="87591" id="wx72">човек</a> да екзекутира. Брадвата е и често срещан символ на Фашистка <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx73">Италия</a> при <a href="/wbg/%D0%9C%D1%83%D1%81%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B8" title="Мусолини" wx:linktype="known" wx:pagename="Мусолини" wx:page_id="31553" id="wx74">Мусолини</a>.</p>

<p id="wx75">Във <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BB%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D1%80" title="Фолклор" wx:linktype="known" wx:pagename="Фолклор" wx:page_id="95542" id="wx76">фолклора</a> каменните брадви са считани за светкавици и се използвали като пазители на сгради срещу светкавици, защото се смятало, че <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Светкавица" wx:linktype="known" wx:pagename="Светкавица" wx:page_id="149080" id="wx77">светкавицата</a> никога не удря два пъти на едно и също място.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx78"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Old_axes.jpg" title="Колекция от стари австралийски брадви" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Old_axes.jpg" id="wx79"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Old_axes.jpg" alt="Колекция от стари австралийски брадви" width="220" id="wx80"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx81">
<p id="wx82">Колекция от стари австралийски брадви</p>
</div>
</div>

<p id="wx83">Стоманените брадви също били важни като суеверие. Хвърлената брадва предпазвала от <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B4%D1%83%D1%88%D0%BA%D0%B0" title="Градушка" wx:linktype="known" wx:pagename="Градушка" wx:page_id="189804" id="wx84">градушка</a>, понякога сложената при посевите брадва, с острие, сочещо към <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%B1%D0%B5" title="Небе" wx:linktype="known" wx:pagename="Небе" wx:page_id="68477" id="wx85">небесата</a>, пазела от лошо време. Брадва, зарита с главата надолу по прага на къщата, прогонвала вещиците, докато брадвата, поставена под леглото, подсигурявала мъжка рожба.</p>

<p id="wx86"><a href="/wbg/%D0%90%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Австралия" wx:linktype="known" wx:pagename="Австралия" wx:page_id="18386" id="wx87">Австралийците</a> и <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%97%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Нова Зеландия" wx:linktype="known" wx:pagename="Нова_Зеландия" wx:page_id="46629" id="wx88">Новозеландците</a> създават няколко варианти на селски <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%82" title="Спорт" wx:linktype="known" wx:pagename="Спорт" wx:page_id="3349" id="wx89">спортове</a>, които увековечили традицията за рязане на дърва с брадва. Спортовете представлявали рязане на пънове вертикално или хоризонтално. Името на тези традиционни състезания било <i id="wx90">aizkolaritza</i> (от <i id="wx91">aizkora</i>: брадва).</p>

<p id="wx92">В <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Митология" wx:linktype="known" wx:pagename="Митология" wx:page_id="3175" id="wx93">митологията</a> на Йорубите, двуглавата брадва символизирала Шанго, <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D0%B3" title="Бог" wx:linktype="known" wx:pagename="Бог" wx:page_id="28641" id="wx94">бога</a> на гръмотевиците и светкавиците. Според тях брадвата представлява балансирано правосъдие.</p>

<a id="_.D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Литература" id="wxsec4"><h2 id="wx95">Литература</h2>

<ul id="wx96">
<li id="wx97"><b id="wx98">Новокаменната ера</b>
<p id="wx99">:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx100">
<dd id="wx101">
<ul id="wx102">
<li id="wx103">
<p id="wx104">W. Borkowski, Krzemionki mining complex (Warszawa 1995)</p>
</li>

<li id="wx105">
<p id="wx106">P. Pétrequin, La hache de pierre: carrières vosgiennes et échanges de lames polies pendant le néolithique (5400 - 2100 av. J.-C.) (exposition musées d'Auxerre Musée d'Art et d'Histoire) (Paris, Ed. Errance, 1995).</p>
</li>

<li id="wx107">
<p id="wx108">R. Bradley/M. Edmonds, Interpreting the axe trade: production and exchange in Neolithic Britain (1993).</p>
</li>

<li id="wx109">
<p id="wx110">P. Pétrequin/A.M. Pétrequin, Écologie d'un outil: la hache de pierre en Irian Jaya (Indonésie). CNRS Éditions, Mongr. du Centre Rech. Arch. 12 (Paris 1993).</p>
</li>
</ul>
</dd>
</dl>

<ul id="wx111">
<li id="wx112"><b id="wx113">Средновековие</b>
<p id="wx114">:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx115">
<dd id="wx116">
<ul id="wx117">
<li id="wx118">
<p id="wx119">Schulze, André(Hrsg.): Mittelalterliche Kampfesweisen. Band 2: Kriegshammer, Schild und Kolben. - Mainz am Rhein. : Zabern, 2007. - <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3805337361" class="internal" id="wx120">ISBN 3-8053-3736-1</a></p>
</li>
</ul>
</dd>
</dl>

<ul id="wx121">
<li id="wx122"><b id="wx123">Суеверие</b>
<p id="wx124">:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx125">
<dd id="wx126">
<ul id="wx127">
<li id="wx128">
<p id="wx129">H. Bächtold-Stäubli, Handwörterbuch des deutschen Aberglaubens (Berlin, De Gruyter 1987).</p>
</li>
</ul>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D0.BE.D1.89.D0.B5" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D0.BE.D1.89.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вижте още" id="wxsec5"><h2 id="wx130">Вижте още</h2>

<ul id="wx131">
<li id="wx132"><a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Бойна брадва" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бойна_брадва" id="wx133">Бойна брадва</a></li>

<li id="wx134"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8A%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D1%8A%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D1%88%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%BE%D1%80%D1%8A%D0%B6%D0%B8%D1%8F" title="Списък на ръкопашните оръжия" wx:linktype="known" wx:pagename="Списък_на_ръкопашните_оръжия" wx:page_id="183176" id="wx135">Списък на ръкопашните оръжия</a></li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%91%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B2%D0%B0" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx136">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx137"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%98%D0%BD%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8" title="Категория:Инструменти" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Инструменти" wx:page_id="27112" id="wx138">Инструменти</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://an.wikipedia.org/wiki/Estral" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="an:Estral" id="wx139">Aragonés</a> | <a href="http://ang.wikipedia.org/wiki/%C3%86cs" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ang:Æcs" id="wx140">Anglo Saxon</a> | <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D9%81%D8%A3%D8%B3" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:فأس" id="wx141">العربية</a> | <a href="http://as.wikipedia.org/wiki/%E0%A6%95%E0%A7%81%E0%A6%A0%E0%A6%BE%E0%A7%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="as:কুঠাৰ" id="wx142">অসমীয়া</a> | <a href="http://ast.wikipedia.org/wiki/Hachu" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ast:Hachu" id="wx143">Asturianu</a> | <a href="http://bar.wikipedia.org/wiki/%C3%85xt" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bar:Åxt" id="wx144">Boarisch</a> | <a href="http://bat-smg.wikipedia.org/wiki/K%C4%97rvis" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bat-smg:Kėrvis" id="wx145">Žemaitėška</a> | <a href="http://bpy.wikipedia.org/wiki/%E0%A6%AE%E0%A6%BE%E0%A6%9A%E0%A6%BE%E0%A6%A1%E0%A7%8B" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bpy:মাচাডো" id="wx146">ইমার ঠার/বিষ্ণুপ্রিয়া মণিপুরী</a> | <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Sjekira" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Sjekira" id="wx147">Bosanski</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Destral" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Destral" id="wx148">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Sekera" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Sekera" id="wx149">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/%C3%98kse" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Økse" id="wx150">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Axt" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Axt" id="wx151">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Axe" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Axe" id="wx152">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Hakilo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Hakilo" id="wx153">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Hacha" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Hacha" id="wx154">Español</a> | <a href="http://eu.wikipedia.org/wiki/Aizkora" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eu:Aizkora" id="wx155">Euskara</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Kirves" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Kirves" id="wx156">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Hache" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Hache" id="wx157">Français</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%92%D7%A8%D7%96%D7%9F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:גרזן" id="wx158">עברית</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Sjekira" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Sjekira" id="wx159">Hrvatski</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Kapak" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Kapak" id="wx160">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://io.wikipedia.org/wiki/Hakilo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="io:Hakilo" id="wx161">Ido</a> | <a href="http://is.wikipedia.org/wiki/%C3%96xi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="is:Öxi" id="wx162">Íslenska</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Scure" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Scure" id="wx163">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E6%96%A7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:斧" id="wx164">日本語</a> | <a href="http://kg.wikipedia.org/wiki/Soka" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="kg:Soka" id="wx165">Kongo</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%8F%84%EB%81%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:도끼" id="wx166">한국어</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Securis" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Securis" id="wx167">Latina</a> | <a href="http://ln.wikipedia.org/wiki/Ns%C3%B3ka" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ln:Nsóka" id="wx168">Lingala</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Kirvis" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Kirvis" id="wx169">Lietuvių</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Секира" id="wx170">Македонски</a> | <a href="http://ms.wikipedia.org/wiki/Kapak" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ms:Kapak" id="wx171">Bahasa Melayu</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Bijl" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Bijl" id="wx172">Nederlands</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/%C3%98ks" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Øks" id="wx173">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/%C3%98ks" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Øks" id="wx174">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Top%C3%B3r" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Topór" id="wx175">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Machado" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Machado" id="wx176">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%80" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Топор" id="wx177">Русский</a> | <a href="http://scn.wikipedia.org/wiki/Accetta" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="scn:Accetta" id="wx178">Sicilianu</a> | <a href="http://sh.wikipedia.org/wiki/Sjekira" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sh:Sjekira" id="wx179">Srpskohrvatski / Српскохрватски</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Axe" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Axe" id="wx180">Simple English</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Sekera" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Sekera" id="wx181">Slovenčina</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Sekira" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Sekira" id="wx182">Slovenščina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Секира" id="wx183">Српски / Srpski</a> | <a href="http://su.wikipedia.org/wiki/Kampak" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="su:Kampak" id="wx184">Basa Sunda</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Yxa" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Yxa" id="wx185">Svenska</a> | <a href="http://ta.wikipedia.org/wiki/%E0%AE%95%E0%AF%8B%E0%AE%9F%E0%AE%B0%E0%AE%BF" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ta:கோடரி" id="wx186">தமிழ்</a> | <a href="http://te.wikipedia.org/wiki/%E0%B0%97%E0%B1%8A%E0%B0%A1%E0%B1%8D%E0%B0%A1%E0%B0%B2%E0%B0%BF" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="te:గొడ్డలి" id="wx187">తెలుగు</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%82%E0%B8%A7%E0%B8%B2%E0%B8%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:ขวาน" id="wx188">ไทย</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E6%96%A7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:斧" id="wx189">中文</a></div>
</body>
</html>
