<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Местен падеж</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Местен_падеж"/>
<meta name="wx_page_id" content="58017"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Местен падеж" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Местен падеж</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Местният падеж</b> или <b id="wx4">локативът</b> (<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Lang-la" page_id="126572"/>на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx5">латински</a>: <i id="wx6"><span lang="la" id="wx7">casus locativus</span></i><wx:templateend start="wx_t1"/>) е <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" title="Падеж (граматика)" wx:linktype="known" wx:pagename="Падеж_(граматика)" wx:page_id="58751" id="wx8">падежна форма</a>, която означава преди всичко място на действие или местоположение на обект, откъдето идва и названието на падежа. В общи линии, в <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Български език" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_език" wx:page_id="15637" id="wx9">български</a> съответства конструкция с някой от <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B3" title="Предлог" wx:linktype="known" wx:pagename="Предлог" wx:page_id="4292" id="wx10">предлозите</a> „в”, „на”, „при”. Местният падеж принадлежи към една група падежи заедно с <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Лативен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лативен_падеж" id="wx11">лативния</a> (падеж за направление) и <a href="/wbg/%D0%9E%D1%82%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Отделителен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Отделителен_падеж" id="wx12">отделителния падеж</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9C.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.BD.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.9C.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.BD.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
<wx:section level="2" title="Местният падеж в различни езици" id="wxsec2"><h2 id="wx13">Местният падеж в различни езици</h2>

<p id="wx14">Местният падеж съществува в много езици, например <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Алтайски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Алтайски_езици" wx:page_id="25794" id="wx15">алтайски</a>, <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Индоевропейски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейски_езици" wx:page_id="22425" id="wx16">индоевропейски</a> и <a href="/wbg/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Уралски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Уралски_езици" wx:page_id="44636" id="wx17">уралски</a> езици.</p>

<a id="_.D0.98.D0.BD.D0.B4.D0.BE.D0.B5.D0.B2.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.B5.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.98.D0.BD.D0.B4.D0.BE.D0.B5.D0.B2.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.B5.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Индоевропейски езици" id="wxsec5"><h3 id="wx18">Индоевропейски езици</h3>

<p id="wx19"><b id="wx20">Местният падеж</b> (наричан в <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Руски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Руски_език" wx:page_id="28021" id="wx21">руската</a> граматика <b id="wx22">предложен падеж</b>) се среща в:</p>

<ul id="wx23">
<li id="wx24">
<p id="wx25">повечето съвременни <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Славянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Славянски_езици" wx:page_id="23393" id="wx26">славянски</a> и в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Балтийски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Балтийски_езици" wx:page_id="192372" id="wx27">балтийските</a> езици;</p>
</li>

<li id="wx28">
<p id="wx29">някои класически индоевропейски езици, а по-специално в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82" title="Санскрит" wx:linktype="known" wx:pagename="Санскрит" wx:page_id="47809" id="wx30">санскрит</a> и <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx31">латински</a></p>
</li>

<li id="wx32">
<p id="wx33">някои съвременни <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Индия" wx:linktype="known" wx:pagename="Индия" wx:page_id="35413" id="wx34">индийски</a>, като например <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8" class="new" title="Марати" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Марати" id="wx35">марати</a>, в който <a href="/wbg/%D0%90%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Аблативен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Аблативен_падеж" wx:page_id="98141" id="wx36">аблативният падеж</a> е изчезнал, или при необичайна архаична употреба в някои съвременни индийски езици.</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.A1.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.A1.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
<wx:section level="4" title="Славянски езици" id="wxsec11"><h4 id="wx37">Славянски езици</h4>

<p id="wx38">В съвременните славянски езици, в които е запазена падежната система, местният падеж се използва само с предлози, поради което на руски е наречен <i id="wx39">предложный падеж</i>. В <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Праславянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Праславянски_език" wx:page_id="4241" id="wx40">праславянски</a>, а също така и в <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Старобългарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Старобългарски_език" wx:page_id="3634" id="wx41">старобългарски</a> се среща <b id="wx42">безпредложен местен падеж</b>: <i id="wx43">архиепископъ Цѣсари градѣ</i> (архиепископ в Цариград), <i id="wx44">И исцѣлѣ отрокъ томь часѣ</i> (и момчето оздравя в същия час) (<a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%B5_%D0%BE%D1%82_%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9" class="new" title="Евангелие от Матей" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Евангелие_от_Матей" id="wx45">Матей</a>, 17:18). Освен това, има редица наречия за място, образувани от форми за местен падеж: <i id="wx46">горѣ</i>, <i id="wx47">долѣ</i> (<i id="wx48">долоу</i>), <i id="wx49">вънѣ</i>, <i id="wx50">низоу</i>, <i id="wx51">зади</i> и т.н. Безпредложният местния падеж в старобългарски е сравнително рядък, но напълно живи са формите след глаголи като <i id="wx52">коснѫти сѧ</i>, <i id="wx53">прикосѫнти сѧ</i> (да се докосна), например <i id="wx54">Къто прикоснѫ сѧ ризахъ моихъ</i> (Кой се допря до дрехите ми?) (<a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%B5_%D0%BE%D1%82_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE" class="new" title="Евангелие от Марко" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Евангелие_от_Марко" id="wx55">Марко</a>, 5:30), <i id="wx56">Мъногы бо исцѣлилъ, ѣко нападати емь да сѧ прикоснѫтъ емь</i> (Защото беше изцелил мнозина, онези, които имаха страдания, Го притискаха, за да се допрат до Него) (Марко, 3:10).</p>

<p id="wx57">Местният падеж в съвременните славянски езици обикновено има следните значения:</p>

<ul id="wx58">
<li id="wx59">
<p id="wx60">обект на реч, мисли, чувства, състояния и т.н.:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx61">
<dd id="wx62"><i id="wx63"><a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Руски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Руски_език" wx:page_id="28021" id="wx64">рус.</a></i>
<p id="wx65">: <i id="wx66">Говорить об успехах науки</i> (говоря за успехите на науката), <i id="wx67">Сказка о рыбаке и рыбке</i> (приказка за рибаря и рибката)</p>
</dd>

<dd id="wx68"><i id="wx69"><a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Хърватски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Хърватски_език" wx:page_id="3880" id="wx70">хърв.</a></i>
<p id="wx71">: <i id="wx72">U to vrijeme nitko nije mislio o raketama i svemiru</i> (по това време никой не мислеше за ракети и космос)</p>
</dd>

<dd id="wx73"><i id="wx74"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Старобългарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Старобългарски_език" wx:page_id="3634" id="wx75">ст.б.</a></i>
<p id="wx76">: <i id="wx77">А о дьни томь и о часѣ никъто же не вѣсть</i> (А за онзи ден или час никой не знае) (Марко, 13:32)</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx78">
<li id="wx79">
<p id="wx80">време на действие:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx81">
<dd id="wx82"><i id="wx83">рус.</i>
<p id="wx84">: <i id="wx85">В августе я уеду в отпуск</i> (през август ще замина в отпуск)</p>
</dd>

<dd id="wx86"><i id="wx87">хърв.</i>
<p id="wx88">: <i id="wx89">U rujnu počinje školska godina</i> (през септември започва учебната година)</p>
</dd>

<dd id="wx90"><i id="wx91">ст.б.</i>
<p id="wx92">: <i id="wx93">и оба застарѣвъша сѧ въ дьньхъ своихъ бѣста</i> ( и двамата бяха в напреднала възраст) (<a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%B5_%D0%BE%D1%82_%D0%9B%D1%83%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Евангелие от Лука" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Евангелие_от_Лука" id="wx94">Лука</a>, 1:7)</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx95">
<li id="wx96">
<p id="wx97">място на действие:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx98">
<dd id="wx99"><i id="wx100">рус.</i>
<p id="wx101">: <i id="wx102">Летом я был в деревне</i> (през лятото бях на село)</p>
</dd>

<dd id="wx103"><i id="wx104">хърв.</i>
<p id="wx105">: <i id="wx106">Stric stanuje u Rijeci</i> (чичо ми живее в Риека)</p>
</dd>

<dd id="wx107"><i id="wx108">ст.б.</i>
<p id="wx109">: <i id="wx110">Никъто же въ родѣ твоемь не нарицаетъ сѧ именемь тѣмь</i> (Няма никой в рода ти, който да се нарича с това име) (Лука, 1:61)</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx111">
<li id="wx112">
<p id="wx113">оръдие на действие:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx114">
<dd id="wx115"><i id="wx116">рус.</i>
<p id="wx117">: <i id="wx118">Играть на рояле</i> (свиря на роял)</p>
</dd>

<dd id="wx119"><i id="wx120">хърв.</i>
<p id="wx121">: <i id="wx122">Uživam svirati na violončelu</i> (доставя ми удоволствие да свиря на виолончело)</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx123">
<li id="wx124">
<p id="wx125">начин на действие:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx126">
<dd id="wx127"><i id="wx128">рус.</i>
<p id="wx129">: <i id="wx130">отвернутся в негодовании</i> (да се отдръпна с негодование)</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx131">
<li id="wx132">
<p id="wx133">признак на предмет:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx134">
<dd id="wx135"><i id="wx136">рус.</i>
<p id="wx137">: <i id="wx138">лицо в морщинах</i> (лице [покрито] с бъчки)</p>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.9E.D1.81.D1.82.D0.B0.D1.82.D1.8A.D1.86.D0.B8_.D0.BE.D1.82_.D0.BC.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.81.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA" name=".D0.9E.D1.81.D1.82.D0.B0.D1.82.D1.8A.D1.86.D0.B8_.D0.BE.D1.82_.D0.BC.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.81.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Остатъци от местен падеж в съвременния български език" id="wxsec12"><h4 id="wx139">Остатъци от местен падеж в съвременния български език</h4>

<p id="wx140">В развоя на българския език най-рано изчезват онези падежи, които още в старобългарски започват да се използват само с предлози, а именно <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Творителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Творителен_падеж" wx:page_id="57827" id="wx141">творителният</a> и местният.</p>

<p id="wx142">В съвременния български език обаче се срещат остатъци от форми на местен падеж <a href="/wbg/%D0%95%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Единствено число" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Единствено_число" id="wx143">единствено число</a> предимно в наречия от именен произход:</p>

<ul id="wx144">
<li id="wx145">
<p id="wx146">за време: <i id="wx147">зиме</i>, <i id="wx148">лете</i>, <i id="wx149">лани</i>, <i id="wx150">есени</i>, <i id="wx151">пролети</i></p>
</li>

<li id="wx152">
<p id="wx153">за място: <i id="wx154">горе</i>, <i id="wx155">долу</i></p>
</li>

<li id="wx156">
<p id="wx157">за начин: <i id="wx158">добре</i>, <i id="wx159">зле</i> и т.н.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx160">Срещат се и при <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%89%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B8%D0%BC%D0%B5" title="Съществително име" wx:linktype="known" wx:pagename="Съществително_име" wx:page_id="4297" id="wx161">съществителни</a>:</p>

<ul id="wx162">
<li id="wx163"><i id="wx164">в къщи</i>
<p id="wx165">, <i id="wx166">на яве</i> (<i id="wx167">съвременна книжовна норма</i>: вкъщи, наяве).</p>
</li>
</ul>

<p id="wx168">Остатъци от форми на местен падеж <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Множествено число" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Множествено_число" id="wx169">множествено число</a> обаче в съвременния български език не се откриват.</p>

<a id="_.D0.A2.D1.83.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A2.D1.83.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Турски" id="wxsec6"><h3 id="wx170">Турски</h3>

<p id="wx171">Местен падеж съществува в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Турски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Турски_език" wx:page_id="28624" id="wx172">турски</a>. Например, на турски <i id="wx173">elim</i> означава <i id="wx174">моята ръка</i>, а <i id="wx175">elimde</i> означава <i id="wx176">в моята ръка</i>, <i id="wx177">bura</i> означава <i id="wx178">това място</i>, а <i id="wx179">burada</i> означава <i id="wx180">тук</i>, така че местният падеж в турски се означава, като се използват <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0" title="Наставка" wx:linktype="known" wx:pagename="Наставка" wx:page_id="107067" id="wx181">наставките</a> <i id="wx182">de</i> и <i id="wx183">da</i>.</p>

<a id="_.D0.A4.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A4.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Фински" id="wxsec7"><h3 id="wx184">Фински</h3>

<p id="wx185">Във <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Фински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Фински_език" wx:page_id="26325" id="wx186">фински</a> има два други падежа с такава функция: <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Инесивен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Инесивен_падеж" id="wx187">инесивен</a> („в” падеж), който означава местоположение вътре в даден обект, и <a href="/wbg/%D0%90%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Адесивен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Адесивен_падеж" id="wx188">адесивен</a> („на” падеж), който означава местоположение извън даден обект или място. Старият уралски местен падеж все още се използва в някои изрази във фински, напр.:</p>

<ul id="wx189">
<li id="wx190">
<p id="wx191">ulko<b id="wx192">na</b> 'навън'</p>
</li>

<li id="wx193">
<p id="wx194">koto<b id="wx195">na</b> 'в къщи'.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx196">Във финската граматика местният падеж се разглежда като преминал в <a href="/wbg/%D0%95%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Есивен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Есивен_падеж" id="wx197">есивния</a> (уподобителен падеж). Неговото окончание е -<i id="wx198">na</i>/-<i id="wx199">nä</i>.</p>

<a id="_.D0.98.D0.BD.D0.B0.D1.80.D0.B8-.D1.81.D0.B0.D0.B0.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.98.D0.BD.D0.B0.D1.80.D0.B8-.D1.81.D0.B0.D0.B0.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Инари-саамски" id="wxsec8"><h3 id="wx200">Инари-саамски</h3>

<p id="wx201">В <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%B8-%D1%81%D0%B0%D0%B0%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Инари-саамски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Инари-саамски_език" wx:page_id="174729" id="wx202">инари-саамския език</a> наставката за местен падеж е -<i id="wx203">st</i>.</p>

<ul id="wx204">
<li id="wx205">
<p id="wx206">kyelee<b id="wx207">st</b> 'в езика'</p>
</li>

<li id="wx208">
<p id="wx209">kieđa<b id="wx210">st</b> 'в ръката'.</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.A3.D0.BD.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A3.D0.BD.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Унгарски" id="wxsec9"><h3 id="wx211">Унгарски</h3>

<p id="wx212">В <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Унгарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Унгарски_език" wx:page_id="29477" id="wx213">унгарски</a> има девет подобни падежа, но името местен падеж съответства на формите, окончаващи на -<i id="wx214">t</i>/-<i id="wx215">tt</i>, използвани само при имената на няколко града, заедно с <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Инесивен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Инесивен_падеж" id="wx216">инесивен</a> или <a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="new" title="Супересивен падеж" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Супересивен_падеж" id="wx217">супересивен</a> (повърхностен) падеж. Той се открива и в няколко <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B8%D0%B5_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Наречие (граматика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Наречие_(граматика)" id="wx218">наречия</a> за място и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B3" class="new" title="Следлог" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Следлог" id="wx219">следлози</a>. В съвременния унгарски този падеж не е продуктивен.</p>

<p id="wx220">Примери:</p>

<ul id="wx221">
<li id="wx222"><i id="wx223"><a href="/wbg/%D0%93%D1%8C%D0%BE%D1%80" title="Гьор" wx:linktype="known" wx:pagename="Гьор" wx:page_id="52923" id="wx224">Győr<b id="wx225">ött</b></a></i>
<p id="wx226">(също и <i id="wx227">Győr<b id="wx228">ben</b></i>), <i id="wx229"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%87" title="Печ" wx:linktype="known" wx:pagename="Печ" wx:page_id="184587" id="wx230">Pécs<b id="wx231">ett</b></a></i> (също и <i id="wx232">Pécs<b id="wx233">en</b></i>), <i id="wx234"><a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%86" class="new" title="Вац" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вац" id="wx235">Vác<b id="wx236">ott</b></a></i> (също и <i id="wx237">Vác<b id="wx238">on</b></i>), <i id="wx239"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%88%D0%B2%D0%B0%D1%80" title="Капошвар" wx:linktype="known" wx:pagename="Капошвар" wx:page_id="192991" id="wx240">Kaposvár<b id="wx241">t</b></a></i> и <i id="wx242">Kaposvár<b id="wx243">ott</b></i> (също и <i id="wx244">Kaposvár<b id="wx245">on</b></i>), <i id="wx246"><a href="/wbg/%D0%A5%D0%BE%D0%B4%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%88%D0%B0%D1%80%D1%85%D0%B5%D0%B9" class="new" title="Ходмесьовашархей" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ходмесьовашархей" id="wx247">Vásárhely<b id="wx248">t</b></a></i> (също и <i id="wx249">Vásárhely<b id="wx250">en</b></i>)</p>
</li>

<li id="wx251"><i id="wx252">i<b id="wx253">tt</b></i>
<p id="wx254">(тук), <i id="wx255">o<b id="wx256">tt</b></i> (там), <i id="wx257">imi<b id="wx258">tt</b></i>, <i id="wx259">amo<b id="wx260">tt</b></i> (ей там), <i id="wx261">ala<b id="wx262">tt</b></i> (под), <i id="wx263">fölö<b id="wx264">tt</b></i> (над), <i id="wx265">közö<b id="wx266">tt</b></i> (между/сред), <i id="wx267">mögö<b id="wx268">tt</b></i> (зад) и т.н.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx269">Наставките <i id="wx270">-ban/-ben</i> при имената на градове са в инесивен падеж, а <i id="wx271">-on/-en/-ön</i> са в супересивен падеж.</p>

<a id="_.D0.AF.D0.BF.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.AF.D0.BF.D0.BE.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Японски" id="wxsec10"><h3 id="wx272">Японски</h3>

<p id="wx273">В японски във функцията на местен падеж се използват форми за <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Творителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Творителен_падеж" wx:page_id="57827" id="wx274">творителен падеж</a> с наставка <i id="wx275">de</i>, например: sabaku-no hoshi-<b id="wx276">de</b> (на пустинната планета).</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8_.D0.B8.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8_.D0.B8.D0.B7.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Използвани източници" id="wxsec3"><h2 id="wx277">Използвани източници</h2>

<p id="wx278"><i id="wx279">Статията се базира върху материали от <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Locative_case" class="extiw" title="en:Locative_case" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Locative_case" id="wx280">англоезичната Уикипедия</a> и от посочената по-долу литература</i>.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Използвана литература" id="wxsec4"><h2 id="wx281">Използвана литература</h2>

<ul id="wx282">
<li id="wx283">
<p id="wx284">Д.Э.Розенталь, М.А. Теленкова <i id="wx285">Словарь-справочник лингвистических терминов</i>, Москва, 1976</p>
</li>

<li id="wx286"><i id="wx287">Priručna gramatika hrvatskoga književnog jezika</i>
<p id="wx288">, Zagreb, 1979</p>
</li>

<li id="wx289"><i id="wx290">Граматика на старобългарския език</i>
<p id="wx291">, БАН, София, 1993</p>
</li>

<li id="wx292">
<p id="wx293">I.M. Pulkina <i id="wx294">A Short Russian Reference Grammar</i>, Moscow, 1987</p>
</li>

<li id="wx295">
<p id="wx296">Стефан Младенов <i id="wx297">История на българския език</i>, С. 1979 (превод проф. Иван Дуриданов)</p>
</li>

<li id="wx298">
<p id="wx299">Кирил Мирчев <i id="wx300">Историческа граматика на българския език</i>, С. 1978</p>
</li>

<li id="wx301"><i id="wx302">Граматика на съвременния български книжовен език</i>
<p id="wx303">, том 2 <i id="wx304">Морфология</i>, С. 1983</p>
</li>

<li id="wx305">
<p id="wx306">Стоян Стоянов, Мирослав Янакиев <i id="wx307">Старобългарски език. Текстове и речник</i>, С. 1976</p>
</li>

<li id="wx308"><i id="wx309">Добромирово евангелие. Български паметник от началото на XII век</i>
<p id="wx310">, С. 1975</p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9C%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx311">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx312"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6%D0%B8" title="Категория:Падежи" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Падежи" wx:page_id="69883" id="wx313">Падежи</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Lokativ" id="wx314">Bosanski</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Cas_locatiu" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Cas_locatiu" id="wx315">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Lok%C3%A1l" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Lokál" id="wx316">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Lokativ" id="wx317">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Lokativ" id="wx318">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Locative_case" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Locative_case" id="wx319">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Caso_locativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Caso_locativo" id="wx320">Español</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Lokatiivi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Lokatiivi" id="wx321">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Locatif" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Locatif" id="wx322">Français</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Lokativ" id="wx323">Hrvatski</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Locativus" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Locativus" id="wx324">Magyar</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%87%A6%E6%A0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:処格" id="wx325">日本語</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Locativus" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Locativus" id="wx326">Latina</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Локатив" id="wx327">Македонски</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Locatief" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Locatief" id="wx328">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Lokativ" id="wx329">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Miejscownik" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Miejscownik" id="wx330">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Caso_locativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Caso_locativo" id="wx331">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Местный_падеж" id="wx332">Русский</a> | <a href="http://sh.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sh:Lokativ" id="wx333">Srpskohrvatski / Српскохрватски</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Локатив" id="wx334">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Lokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Lokativ" id="wx335">Svenska</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D1%81%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Місцевий_відмінок" id="wx336">Українська</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx337">casus locativus</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
