<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Помпей</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Помпей"/>
<meta name="wx_page_id" content="83217"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Помпей" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Помпей</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Друго_значение" page_id="145653"/>
<dl id="wx2">
<dd id="wx3"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" title="Емблема за пояснителна страница" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Disambig.svg" id="wx4"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" alt="Емблема за пояснителна страница" width="22" id="wx5"/></a> <i id="wx6">Тази статия е за <b id="wx7">римския град</b>.  За римския политик и пълководец вижте <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B9_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8" title="Помпей Велики" wx:linktype="known" wx:pagename="Помпей_Велики" wx:page_id="83871" id="wx8">Помпей Велики</a>.</i></dd>
</dl>

<hr id="wx9"/>
<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx10"><b id="wx11">Помпѐй</b> (на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Латински" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински" wx:page_id="48772" id="wx12">латински</a> <i id="wx13">Pompeii</i>, на <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Италиански език" wx:linktype="known" wx:pagename="Италиански_език" wx:page_id="26333" id="wx14">италиански</a> <i id="wx15">Pompeï</i>) е <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" title="Античност" wx:linktype="known" wx:pagename="Античност" wx:page_id="73098" id="wx16">античен</a> <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Древен Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Древен_Рим" wx:page_id="59165" id="wx17">римски</a> <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B4" title="Град" wx:linktype="known" wx:pagename="Град" wx:page_id="4313" id="wx18">град</a>, погребан под слой от <a href="/wbg/%D0%92%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD" title="Вулкан" wx:linktype="known" wx:pagename="Вулкан" wx:page_id="63741" id="wx19">вулканична</a> пепел след избухването на <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%B2%D0%B8%D0%B9" title="Везувий" wx:linktype="known" wx:pagename="Везувий" wx:page_id="67719" id="wx20">Везувий</a> през <a href="/wbg/79" title="79" wx:linktype="known" wx:pagename="79" wx:page_id="21961" id="wx21">79</a> г. Градът е открит през <a href="/wbg/1748" title="1748" wx:linktype="known" wx:pagename="1748" wx:page_id="16722" id="wx22">1748</a> г., когато са проведени и първите археологически разкопки. В момента е музей под открито небе.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx23"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Roman_campania_pompeii.png" title="Местоположение на античния град Помпей" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Roman_campania_pompeii.png" id="wx24"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Roman_campania_pompeii.png" alt="Местоположение на античния град Помпей" id="wx25"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx26">
<p id="wx27">Местоположение на античния град Помпей</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx28"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_schlafende_SaE.jpg" title="Жертви на Везувий - &quot;Заспалите&quot;" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeji_schlafende_SaE.jpg" id="wx29"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_schlafende_SaE.jpg" alt="Жертви на Везувий - &quot;Заспалите&quot;" id="wx30"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx31">
<p id="wx32">Жертви на Везувий - "Заспалите"</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx33"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii_Garden_of_the_Fugitives_02.jpg" title="Жертви на Везувий - &quot;Градината на бегълците&quot;" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeii_Garden_of_the_Fugitives_02.jpg" id="wx34"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii_Garden_of_the_Fugitives_02.jpg" alt="Жертви на Везувий - &quot;Градината на бегълците&quot;" id="wx35"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx36">
<p id="wx37">Жертви на Везувий - "Градината на бегълците"</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx38"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii_Garden_of_the_Fugitives_01.jpg" title="Жертви на Везувий - &quot;Градината на бегълците&quot;" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeii_Garden_of_the_Fugitives_01.jpg" id="wx39"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii_Garden_of_the_Fugitives_01.jpg" alt="Жертви на Везувий - &quot;Градината на бегълците&quot;" id="wx40"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx41">
<p id="wx42">Жертви на Везувий - "Градината на бегълците"</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx43"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_um_1900_ueberblick.jpg" title="Помпей" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeji_um_1900_ueberblick.jpg" id="wx44"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_um_1900_ueberblick.jpg" alt="Помпей" id="wx45"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx46">
<p id="wx47">Помпей</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx48"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Plan_von_Pompeji2.jpg" title="Фази на населване на Помпей: червено -  ядро на населването; синьо – първа фаза на разширяване; зелено – втора фаза; жълто – последна фаза. " wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Plan_von_Pompeji2.jpg" id="wx49"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Plan_von_Pompeji2.jpg" alt="Фази на населване на Помпей: червено -  ядро на населването; синьо – първа фаза на разширяване; зелено – втора фаза; жълто – последна фаза. " id="wx50"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx51">
<p id="wx52">Фази на населване на Помпей: червено - ядро на населването; синьо – първа фаза на разширяване; зелено – втора фаза; жълто – последна фаза.</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx53"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_-_Wandmalerei_-_Amphitheater.jpg" title="Стенопис от Помпей" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeji_-_Wandmalerei_-_Amphitheater.jpg" id="wx54"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_-_Wandmalerei_-_Amphitheater.jpg" alt="Стенопис от Помпей" id="wx55"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx56">
<p id="wx57">Стенопис от Помпей</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx58"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii_the_last_day_1.jpg" title="Изригването на Везувий през 79 г. – Компютърна възстановка" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeii_the_last_day_1.jpg" id="wx59"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii_the_last_day_1.jpg" alt="Изригването на Везувий през 79 г. – Компютърна възстановка" id="wx60"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx61">
<p id="wx62">Изригването на Везувий през 79 г. – Компютърна възстановка</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx63"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:PlanPompejigesamt.PNG" title="Хронология на разкопките в Помпей " wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:PlanPompejigesamt.PNG" id="wx64"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:PlanPompejigesamt.PNG" alt="Хронология на разкопките в Помпей " id="wx65"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx66">
<p id="wx67">Хронология на разкопките в Помпей</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx68"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pietro_Fabris_-_Ausgrabung_des_Isis-Tempels_in_Pompeji.jpg" title="Разкопки в храма на Изида" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pietro_Fabris_-_Ausgrabung_des_Isis-Tempels_in_Pompeji.jpg" id="wx69"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pietro_Fabris_-_Ausgrabung_des_Isis-Tempels_in_Pompeji.jpg" alt="Разкопки в храма на Изида" id="wx70"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx71">
<p id="wx72">Разкопки в храма на Изида</p>
</div>
</div>

<p id="wx73">Помпей е разположен в <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx74">италианския</a> регион <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Кампания" wx:linktype="known" wx:pagename="Кампания" wx:page_id="91010" id="wx75">Кампания</a>, в подножието на <a href="/wbg/%D0%92%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD" title="Вулкан" wx:linktype="known" wx:pagename="Вулкан" wx:page_id="63741" id="wx76">вулкана</a> <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%B2%D0%B8%D0%B9" title="Везувий" wx:linktype="known" wx:pagename="Везувий" wx:page_id="67719" id="wx77">Везувий</a>. В Античността Помпей е типично малко градче. През <a href="/wbg/1_%D0%B2%D0%B5%D0%BA_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="1 век пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="1_век_пр.н.е." wx:page_id="35453" id="wx78">1 век пр.н.е.</a> градът влиза в Римската държава. Когато Везувий изригва през <a href="/wbg/79" title="79" wx:linktype="known" wx:pagename="79" wx:page_id="21961" id="wx79">79</a> г. градът е засипан с пепел, но остава напълно запазен. След преоткриването му през <a href="/wbg/XVIII_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="XVIII век" wx:linktype="known" wx:pagename="XVIII_век" wx:page_id="10044" id="wx80">XVIII век</a> Помпей става световно известен като най-добре съхранения <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" title="Античност" wx:linktype="known" wx:pagename="Античност" wx:page_id="73098" id="wx81">античен</a> град.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="География" id="wxsec2"><h2 id="wx82">География</h2>

<p id="wx83">Помпей се намира в италианския регион Кампания, в подножието на Везувий, на устието на река <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%BE_%28%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%B0%29" title="Сарно (река)" wx:linktype="known" wx:pagename="Сарно_(река)" wx:page_id="148862" id="wx84">Сарно</a> в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Неапол" wx:linktype="known" wx:pagename="Неапол" wx:page_id="73640" id="wx85">Неаполския</a> залив. Изграден е върху възникнало при по-раншно изригване на вулкана плато, чиито склонове са стръмни в южната и западната му част и полегати на север и изток. Реконструкциите показват, че в Античността градът е бил много по-близо до морето (на около 700 <a href="/wbg/%D0%9C" title="М" wx:linktype="known" wx:pagename="М" wx:page_id="28712" id="wx86">м</a>), отколкото е сега. Устието на плавателната река <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%BE_%28%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%B0%29" title="Сарно (река)" wx:linktype="known" wx:pagename="Сарно_(река)" wx:page_id="148862" id="wx87">Сарно</a> е било достъпно откъм морето през <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D0%B3%D1%83%D0%BD%D0%B0" title="Лагуна" wx:linktype="known" wx:pagename="Лагуна" wx:page_id="110045" id="wx88">лагуна</a> и е служило за сигурно пристанище за <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Древна Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Древна_Гърция" wx:page_id="175813" id="wx89">древногръцките</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Финикия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финикия" wx:page_id="83919" id="wx90">финикийски</a> моряци. Земята около града била изключително плодородна, наторена от предишни изригвания на Везувий.</p>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="История" id="wxsec3"><h2 id="wx91">История</h2>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Ранна история на града" id="wxsec13"><h3 id="wx92">Ранна история на града</h3>

<p id="wx93">Последните разкопки показват, че в <a href="/wbg/1_%D1%85%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%B5_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="1 хилядолетие пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="1_хилядолетие_пр.н.е." wx:page_id="41961" id="wx94">1 хилядолетие пр.н.е.</a> е съществувало селище при съвременния град <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%BB%D0%B0" class="new" title="Нола" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нола" id="wx95">Нола</a>, което през <a href="/wbg/7_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="7 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="7_пр.н.е." wx:page_id="35497" id="wx96">7 пр.н.е.</a> е преместено по-близо до устието на реката. Новото селище, Помпей, според <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Древногръцка митология" wx:linktype="known" wx:pagename="Древногръцка_митология" wx:page_id="41917" id="wx97">древногръцката митология</a> било основано от <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%8A%D0%BB" title="Херакъл" wx:linktype="known" wx:pagename="Херакъл" wx:page_id="54287" id="wx98">Херакъл</a>, но всъщност негови основатели са <a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D0%BA%D0%B8" class="new" title="Оски" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Оски" id="wx99">оските</a>. Името на града може би произхожда от оското бройно числително <i id="wx100">pompe</i> – пет, макар това да е само предположение. Според историка <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D0%BD" title="Страбон" wx:linktype="known" wx:pagename="Страбон" wx:page_id="66054" id="wx101">Страбон</a> населението на града в древността се е състояло от оски, <a href="/wbg/%D0%95%D1%82%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Етруски" wx:linktype="known" wx:pagename="Етруски" wx:page_id="87264" id="wx102">етруски</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B3%D0%B8" title="Пеласги" wx:linktype="known" wx:pagename="Пеласги" wx:page_id="183854" id="wx103">пеласги</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B8" title="Самнити" wx:linktype="known" wx:pagename="Самнити" wx:page_id="109236" id="wx104">самнити</a>. За ранната история на града, който бързо се разраства, не се знае почти нищо. Откъслечни сведения говорят за въоръжени сблъсъци между гърци и етруски, както и за това, че помпейците попадат под гръцко влияние, приемат гръцкия пантеон и строят в чест на гръцките богове <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB" title="Дорийски стил" wx:linktype="known" wx:pagename="Дорийски_стил" wx:page_id="95581" id="wx105">дорийски</a> храм в <a href="/wbg/525_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="525 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="525_пр.н.е." wx:page_id="36552" id="wx106">525 пр.н.е.</a> По-късно в района на Помпей се налага влиянието на етруските. Именно оттам те възприемат култа към <a href="/wbg/%D0%90%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD" title="Аполон" wx:linktype="known" wx:pagename="Аполон" wx:page_id="54090" id="wx107">Аполон</a>. След пораженията на етруските при <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%BC%D0%B5" class="new" title="Куме" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Куме" id="wx108">Куме</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%B7%D0%B0" title="Сиракуза" wx:linktype="known" wx:pagename="Сиракуза" wx:page_id="148864" id="wx109">Сиракуза</a>, през <a href="/wbg/474_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="474 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="474_пр.н.е." wx:page_id="36450" id="wx110">474 пр.н.е.</a> региона на Кампания отново е завладян от гърците. Между <a href="/wbg/424_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="424 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="424_пр.н.е." wx:page_id="36353" id="wx111">424 пр.н.е.</a> и <a href="/wbg/420_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="420 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="420_пр.н.е." wx:page_id="36345" id="wx112">420 пр.н.е.</a> Помпей е владение на самнитите. През <a href="/wbg/310_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="310 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="310_пр.н.е." wx:page_id="36124" id="wx113">310 пр.н.е.</a> градът успява да отрази грабителско нашествие на римски моряци, изпратени да превземат съседния град <a href="/wbg/%D0%9D%D1%83%D1%86%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Нуцерия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нуцерия" id="wx114">Нуцерия</a>, а през <a href="/wbg/290_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="290 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="290_пр.н.е." wx:page_id="36085" id="wx115">290 пр.н.е.</a> Помпей, както и всички други самнитски градове се присъединява към римския съюз. Намерени са множество писмени паметници на оските, датирани към 2 век пр.н.е. По това време градът процъфтява. Реализирани са множество обществени проекти като например строежи на пазарни сгради и храмове. Внушителни са и построените частни сгради.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B8.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.9F.D0.BE.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D0.B9" name=".D0.A0.D0.B8.D0.BC.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.9F.D0.BE.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D0.B9"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Римският Помпей" id="wxsec14"><h3 id="wx116">Римският Помпей</h3>

<p id="wx117">През <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0" title="Война" wx:linktype="known" wx:pagename="Война" wx:page_id="62937" id="wx118">войните</a> през <a href="/wbg/1_%D0%B2%D0%B5%D0%BA_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="1 век пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="1_век_пр.н.е." wx:page_id="35453" id="wx119">1</a>-<a href="/wbg/2_%D0%B2%D0%B5%D0%BA_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="2 век пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="2_век_пр.н.е." wx:page_id="35454" id="wx120">2 век пр.н.е.</a> Помпей неизменно е на страната на противниците на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B8" title="Римляни" wx:linktype="known" wx:pagename="Римляни" wx:page_id="74106" id="wx121">римляните</a>. <a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%BB%D0%B0" title="Сула" wx:linktype="known" wx:pagename="Сула" wx:page_id="117386" id="wx122">Сула</a> обсажда града през <a href="/wbg/89_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="89 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="89_пр.н.е." wx:page_id="35664" id="wx123">89 пр.н.е.</a>, като следи от тази обсада могат да се намерят и днес. Едва през <a href="/wbg/80_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="80 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="80_пр.н.е." wx:page_id="35646" id="wx124">80 пр.н.е.</a> Помпей пада под римска власт и е превърнат от Сула в римска колония. Тогава градът се казва <i id="wx125">Colonia Veneria Cornelia Pompeianorum</i>. Има данни, че около 2 000 римски <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Ветерани" wx:linktype="known" wx:pagename="Ветерани" wx:page_id="96710" id="wx126">ветерани</a> са заселени в голяма затворена област в югоизточната част на града заедно със семействата си. Не е известно дали части на града са отнети от собствениците им за тази цел. От това време произхождат <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Латински" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински" wx:page_id="48772" id="wx127">латинските</a> писмени паметници, показващи „романизирането” на града. Но със сигурност е установено, че в продължение на десетилетия е имало конфликти между новозаселените римляни и старите местни жители. До времето на император <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BA%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82" title="Октавиан Август" wx:linktype="known" wx:pagename="Октавиан_Август" wx:page_id="23704" id="wx128">Август</a> старите фамилии в града изглежда успяват да възвърнат влиянието си. През управлението на Август градът се превръща в място за срещи на римската <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Аристокрация" wx:linktype="known" wx:pagename="Аристокрация" wx:page_id="34675" id="wx129">аристокрация</a>.</p>

<p id="wx130">През <a href="/wbg/59" title="59" wx:linktype="known" wx:pagename="59" wx:page_id="21981" id="wx131">59</a> г. според историка <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%82" title="Тацит" wx:linktype="known" wx:pagename="Тацит" wx:page_id="84971" id="wx132">Тацит</a> (Publius Cornelius Tacitus <i id="wx133">Ann.</i> 14,17) се стига до кървави сблъсъци в събиращия 20 000 зрители градски <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D1%84%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%B0%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Амфитеатър" wx:linktype="known" wx:pagename="Амфитеатър" wx:page_id="96735" id="wx134">амфитеатър</a>, по време на <a href="/wbg/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Гладиатор" wx:linktype="known" wx:pagename="Гладиатор" wx:page_id="67435" id="wx135">гладиаторски</a> борби. Затова император <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD" title="Нерон" wx:linktype="known" wx:pagename="Нерон" wx:page_id="3178" id="wx136">Нерон</a> забранява за десет години провеждането на игри в Помпей.</p>

<p id="wx137">През <a href="/wbg/62" title="62" wx:linktype="known" wx:pagename="62" wx:page_id="21978" id="wx138">62</a> г. силно земетресение разтърсва региона на Везувий и причинява значителни щети в Помпей, който никога след това не успява да се съвземе напълно.</p>

<p id="wx139">Градът се споменава в античните източници като <i id="wx140">urbs</i>, <i id="wx141">oppidum</i> или <i id="wx142">municipium</i> и по времето на изригването на Везувий населението му наброява между 12 000 и 30 000 жители.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.80.D0.B8.D0.B3.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.92.D0.B5.D0.B7.D1.83.D0.B2.D0.B8.D0.B9" name=".D0.98.D0.B7.D1.80.D0.B8.D0.B3.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.92.D0.B5.D0.B7.D1.83.D0.B2.D0.B8.D0.B9"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Изригването на Везувий" id="wxsec15"><h3 id="wx143">Изригването на Везувий</h3>

<p id="wx144">След като в продължение на много дни Везувий дава признаци, че се активизира, при което по-предпазливата част от населението на града го напуска, идва денят, в който вулканът изригва - по обяд, на <a href="/wbg/24_%D0%B0%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82" title="24 август" wx:linktype="known" wx:pagename="24_август" wx:page_id="2519" id="wx145">24 август</a> <a href="/wbg/79" title="79" wx:linktype="known" wx:pagename="79" wx:page_id="21961" id="wx146">79</a> г. Изригването е придружено от изхвърлянето на огромни количества пепел, лава и газове в атмосферата. Черните облаци са пренесени от вятъра в посока на Помпей. Скоро след изригването над града завалява пемза, парчетата от която падат като смъртоносни куршуми със скорост около 200 км./ч.</p>

<p id="wx147">Когато след около 15 часа Везувий затихва, голяма част от жителите му са загинали от каменната градушка и задушливите газове. Оцелелите скоро стават жертва на лавата и високите температури. Една от тези жертви е прочутият римски писател <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Плиний Стари" wx:linktype="known" wx:pagename="Плиний_Стари" wx:page_id="86612" id="wx148">Плиний Стари</a>, по това време <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Префект" wx:linktype="known" wx:pagename="Префект" wx:page_id="87371" id="wx149">префект</a> на римската флота в град <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%BC" class="new" title="Мизенум" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мизенум" id="wx150">Мизенум</a>, който воден от научен интерес и желанието да помогне отива с флотата си до мястото на природния катаклизъм. Свидетел на катастрофата е племенникът му <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8" title="Плиний Млади" wx:linktype="known" wx:pagename="Плиний_Млади" wx:page_id="87211" id="wx151">Плиний Млади</a>, който описва случилото се подробно в поредица писма. Повече от 1 500 години градът лежи погребан под покривка от вулканична пепел и пемза, достигаща на места дълбочина до 25 метра.</p>

<p id="wx152">Редом с Помпей пострадват или са напълно разрушени и други населени места - <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Херкулан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Херкулан" id="wx153">Херкулан</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Стабия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Стабия" id="wx154">Стабия</a> (Stabiae), <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BF%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%81" class="new" title="Оплонтис" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Оплонтис" id="wx155">Оплонтис</a> (Oplontis), <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B0" class="new" title="Левкопетра" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Левкопетра" id="wx156">Левкопетра</a> (Leucopaetra), <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Таурания" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Таурания" id="wx157">Таурания</a> (Taurania), <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%80%D0%B0_%28%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB%29" class="new" title="Тора (Неапол)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тора_(Неапол)" id="wx158">Тора</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%29" class="new" title="Коза (град)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Коза_(град)" id="wx159">Коза</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%80%D0%B0_%28%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB%29" class="new" title="Сора (Неапол)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сора_(Неапол)" id="wx160">Сора</a>.</p>

<a id="_.D0.9E.D1.82.D0.BA.D1.80.D0.B8.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B0_.D0.B8_.D0.BF.D0.BE.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.83.D1.87.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9E.D1.82.D0.BA.D1.80.D0.B8.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B0_.D0.B8_.D0.BF.D0.BE.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.83.D1.87.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Откриване на града и последни проучвания" id="wxsec4"><h2 id="wx161">Откриване на града и последни проучвания</h2>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BA.D0.BE.D0.BF.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BA.D0.BE.D0.BF.D0.BA.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Ранни разкопки" id="wxsec16"><h3 id="wx162">Ранни разкопки</h3>

<p id="wx163">Скоро след като градът е унищожен, от различни сгради са изкопавани ценни предмети. От повечето постройки са изкопани и отнесени мраморните статуи. През следващите почти 17 века мястото на някогашния град е спорадично заселвано. През вековете иманяри преравят по-достъпните руини за ценности.</p>

<p id="wx164">През <a href="/wbg/1592" title="1592" wx:linktype="known" wx:pagename="1592" wx:page_id="16878" id="wx165">1592</a> г. при изграждане на канализация Доменико Фонтана се натъква на множество мраморни табли, монети и други. Тогава местността е наречена <i id="wx166">La Civita</i> – <i id="wx167">Градът</i>. Кавалерийският генерал княз Д`Елбьоф (d´Elboeuf), чува за това, закупува терен наблизо и започва безразборни разкопки. Между находките му е и мраморна статуя с три фигури – така нареченият <i id="wx168">Спомен за Херкулан</i>. Част от предметите достигат до саксонския двор на курфюрста <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_%D0%90%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82_%D0%86%D0%86" class="new" title="Фридрих Август ІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фридрих_Август_ІІ" id="wx169">Фридрих Август ІІ</a>, чиято дъщеря Мария Амалия Саксонска е запленена от тях. Когато по-късно тя се омъжва в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Неапол" wx:linktype="known" wx:pagename="Неапол" wx:page_id="73640" id="wx170">Неапол</a>, тя моли съпруга си разкопките да бъдат продължени. През <a href="/wbg/1748" title="1748" wx:linktype="known" wx:pagename="1748" wx:page_id="16722" id="wx171">1748</a> г. разкопките са подновени официално с разрешението на неаполитанския кралски двор. Води ги офицерът от инженерните войски полковник Роке Хоакин де Алкубиере, който още през <a href="/wbg/1738" title="1738" wx:linktype="known" wx:pagename="1738" wx:page_id="16731" id="wx172">1738</a> г. е търсил съкровища в Херкулан и е участвал в разкопките на Д`Елбьоф в Помпей. Първоначалният замисъл е бил единствено да бъдат разкрити евентуални ценни и интересни предмети. Алкубиере обаче не постига значителни резултати и през <a href="/wbg/1750" title="1750" wx:linktype="known" wx:pagename="1750" wx:page_id="16720" id="wx173">1750</a> г. се връща отново в Херкулан. Въпреки това той успява да установи, че вероятно е попаднал на руините на голямо селище. Понеже смята, че е открил град Стабия, нарича открития театър <i id="wx174">Teatro Stabina</i>. Четири години по-късно разкопките са подновени под егидата на <i id="wx175">Академия Херкуланеум</i>. Обектите, които са търсели при разкопките са основно статуи, украшения, скъпоценности, мозайки и стенописи, които били извозвани към <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B8" class="new" title="Портичи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Портичи" id="wx176">Портичи</a> и излагани в специално уреден музей.</p>

<p id="wx177">През 1763 г. била намерена табела с надпис <i id="wx178">respublica Pompeianorum</i>. Едва тогава градът е идентифициран със сигурност. От <a href="/wbg/1763" title="1763" wx:linktype="known" wx:pagename="1763" wx:page_id="16707" id="wx179">1763</a> г. става възможно разкопките да бъдат посещавани. Първите експонати са Театърът, Храмът на Изида, Херкуланската порта и къщата (вилата) на Диомед. Испанският крал <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BB%D0%BE%D1%81_%D0%86%D0%86%D0%86" class="new" title="Карлос ІІІ" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Карлос_ІІІ" id="wx180">Карлос ІІІ</a> и неаполският <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B4_IV" class="new" title="Фердинанд IV" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фердинанд_IV" id="wx181">Фердинанд IV</a> притежавали изключителните права над откритите съкровища. На посетителите дори е било забранено да рисуват руините. Още по-неприятно за по-късните изследователи било, че двамата разпоредили унищожаването на стенописи, за да не вземе някой нещо тяхно. Едва официалният протест на <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BD_%D0%99%D0%BE%D0%B0%D1%85%D0%B8%D0%BC_%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B5%D0%BB%D0%BC%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Йохан Йоахим Винкелман" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Йохан_Йоахим_Винкелман" id="wx182">Йохан Йоахим Винкелман</a> принуждава кралските дворове да прекратят тази практика.</p>

<p id="wx183">В края на <a href="/wbg/18_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="18 век" wx:linktype="known" wx:pagename="18_век" wx:page_id="10040" id="wx184">18 век</a> Античността е издигната в култ, а античното изкуство – в идеал. По това време отново се събужда интересът към разкопките в Помпей. През <a href="/wbg/1780" title="1780" wx:linktype="known" wx:pagename="1780" wx:page_id="16693" id="wx185">1780</a> г. Франческо Ла Вега става новият ръководител на разкопките.</p>

<p id="wx186">Голям прогрес при проучванията е постигнат, когато <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Франция" wx:linktype="known" wx:pagename="Франция" wx:page_id="3724" id="wx187">французите</a> завземат Неапол през <a href="/wbg/1799" title="1799" wx:linktype="known" wx:pagename="1799" wx:page_id="15554" id="wx188">1799</a> г., както и в периода <a href="/wbg/1806" title="1806" wx:linktype="known" wx:pagename="1806" wx:page_id="2837" id="wx189">1806</a> до <a href="/wbg/1815" title="1815" wx:linktype="known" wx:pagename="1815" wx:page_id="2846" id="wx190">1815</a> г., когато мястото е под <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx191">италианска</a> власт. Разкопките вървят планомерно и професионално, като първо е отстраняван пластът земя, лежащ над града. Имало е моменти, когато в разкопките са участвали до 700 работници. Разкрити са части от Форума, както и идващата от север главна улица <i id="wx192">Via Mercurio</i> и водещата до Форума <i id="wx193">Via del Foro</i>. Постепенно северните и южните части на разкопките се свързват. Работи се и в посока запад-изток и са разкрити части от <i id="wx194">Via dell'Abbondanza</i>. Планираното пълно разкопаване на градската стена, което би дало цялостен поглед върху града обаче не се осъществява, тъй като през <a href="/wbg/1815" title="1815" wx:linktype="known" wx:pagename="1815" wx:page_id="2846" id="wx195">1815</a> година французите се изтеглят. Въпреки това, основните контури на античния град са очертани. През следващите години археолозите имат сериозни трудности, най-вече от финансов характер. Разкопките напредват бавно, но все пак по това време са разкрити значими обекти като къщите на трагичните поети и на Диоскурите.</p>

<a id="_.D0.94.D0.B6.D1.83.D0.B7.D0.B5.D0.BF.D0.B5_.D0.A4.D0.B8.D0.BE.D1.80.D0.B5.D0.BB.D0.B8_.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B0.D1.83.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B8.D0.B7.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F" name=".D0.94.D0.B6.D1.83.D0.B7.D0.B5.D0.BF.D0.B5_.D0.A4.D0.B8.D0.BE.D1.80.D0.B5.D0.BB.D0.B8_.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.BD.D0.B0.D1.83.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B8.D0.B7.D1.81.D0.BB.D0.B5.D0.B4.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Джузепе Фиорели и началото на научните изследвания" id="wxsec17"><h3 id="wx196">Джузепе Фиорели и началото на научните изследвания</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx197"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Freilegung_eines_Hauses_in_Pompeji.jpg" title="Разкопки в края на 19 век" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Freilegung_eines_Hauses_in_Pompeji.jpg" id="wx198"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Freilegung_eines_Hauses_in_Pompeji.jpg" alt="Разкопки в края на 19 век" id="wx199"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx200">
<p id="wx201">Разкопки в края на 19 век</p>
</div>
</div>

<p id="wx202">С назначаването на Джузепе Фиорели за ръководител на разкопките през <a href="/wbg/1863" title="1863" wx:linktype="known" wx:pagename="1863" wx:page_id="2685" id="wx203">1863</a> г. започва нова ера в изследването на града. Следващите 12 години под неговото ръководство рязко се отличават от дотогавашните. През втората половина на <a href="/wbg/19_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="19 век" wx:linktype="known" wx:pagename="19_век" wx:page_id="2830" id="wx204">19 век</a> в начините и техниката на археологическите разкопки има огромен напредък. Работата се поставя на все по-научни основи и непрекъснато се подобрява. Така например се въвежда правенето на гипсови отливки, извършват се частични реставрационни дейности. Къщите се разкопават от горе надолу, а не отстрани както до тогава. Това води до ясни научни резултати и възпрепятства разрушаването на стените, както често се е случвало при старите методи заради налягането върху тях от другата, неразчистена част. Полагат се грижи за осигуряването и опазването на вече разчистените части на града, които до тогава са изоставени. Реставрацията се извършва основно под ръководството на наследника на Фиорели – Микеле Руджеро. Фиорели въвежда също така научни методи на воденето на документацията на разкопките. Той разделя града (това деление е валидно и до днес) на 9 района и жилищни квартали (<i id="wx205">insulae</i>) и номерира входовете на сградите. Наследниците на Фиорели разчистват и последните неразкопани участъци на запад от <i id="wx206">Via Stabiana</i>. С това цялата западна част на града е археологически проучена.</p>

<p id="wx207"><br id="wx208"/>
През <a href="/wbg/1889" title="1889" wx:linktype="known" wx:pagename="1889" wx:page_id="2711" id="wx209">1889</a> г. немският археолог Фридрих фон Дун и архитектът Луис Якоби се опитват да достигнат до по-дълбоките археологически пластове на града и попадат на <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8" title="Дорийски" wx:linktype="known" wx:pagename="Дорийски" wx:page_id="148860" id="wx210">дорийски</a> храм от 6 век пр.н.е. Между <a href="/wbg/1907" title="1907" wx:linktype="known" wx:pagename="1907" wx:page_id="2729" id="wx211">1907</a> и <a href="/wbg/1911" title="1911" wx:linktype="known" wx:pagename="1911" wx:page_id="2733" id="wx212">1911</a> г. край градските стени са намерени два <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Некропол" wx:linktype="known" wx:pagename="Некропол" wx:page_id="52685" id="wx213">некропола</a> от самнитско време (5 век пр.н.е.). Под ръководството на Виторио Спиназола, между <a href="/wbg/1911" title="1911" wx:linktype="known" wx:pagename="1911" wx:page_id="2733" id="wx214">1911</a> и <a href="/wbg/1924" title="1924" wx:linktype="known" wx:pagename="1924" wx:page_id="2746" id="wx215">1924</a> г. е извършено пълното изследване на терена между <i id="wx216">Via dell'Abbondanza</i> и <i id="wx217">Sarno-Tor</i>. За да бъдат запазени разкритите стени, фрески, мозайки и надписи, още в края на <a href="/wbg/19_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="19 век" wx:linktype="known" wx:pagename="19_век" wx:page_id="2830" id="wx218">19 век</a> те са покрити със специални конструкции с керемидени покриви. Прекарани са водопроводи и електричество, най-вече за да се постигне ефект пред посетителите с работещите фонтани и подходящо осветление. Залесяват се и вътрешните дворове на къщите с лаврови дървета и палми, което обаче донася много вреди и досега създава проблеми на археолозите.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B0_.D0.B0.D1.80.D1.85.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F._.D0.9E.D1.82_20_.D0.B2.D0.B5.D0.BA_.D0.B4.D0.BE_.D0.B4.D0.BD.D0.B5.D1.81" name=".D0.A1.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B0_.D0.B0.D1.80.D1.85.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F._.D0.9E.D1.82_20_.D0.B2.D0.B5.D0.BA_.D0.B4.D0.BE_.D0.B4.D0.BD.D0.B5.D1.81"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Съвременна археология. От 20 век до днес" id="wxsec18"><h3 id="wx219">Съвременна археология. От 20 век до днес</h3>

<p id="wx220">През 20-те години на <a href="/wbg/20_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="20 век" wx:linktype="known" wx:pagename="20_век" wx:page_id="2665" id="wx221">20 век</a> под ръководството на Амадео Маюри (ръководител на разкопките за почти 40 години) започва сериозно изследване на археологическите пластове от преди изригването на Везувий, което позволява да се добият сведения за историята на населеното място. Под негово ръководство през 50-те години се извършват последните широкомащабни разкопки, които обаче са недобре научно документирани. Маюри разкопава също областта южно от <i id="wx222">Via dell'Abbondanza</i> и е довършено пълното разкриване на градската стена. Не е извършена обаче качествена консервация, което създава сериозни проблеми на днешните археолози. Разкритата от Маюри част от града, плътно застроена с работилници, ханове и кръчми, дава възможност на посетителите да добият ясна представа за живота в Помпей. За това допринасят и частичните реконструкции и реставрации, извършени през 80-те и 90-те години, заради тежкото земетресение от <a href="/wbg/23_%D0%BD%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="23 ноември" wx:linktype="known" wx:pagename="23_ноември" wx:page_id="2598" id="wx223">23 ноември</a> <a href="/wbg/1980" title="1980" wx:linktype="known" wx:pagename="1980" wx:page_id="2802" id="wx224">1980</a> г.</p>

<p id="wx225">В наши дни вече не се провеждат мащабни разкопки. Археолозите се ограничават само с малки сондажи на места, които вече са разкопани, въпреки, че напълно са разкрити около две трети от територията на Помпей. Днес археолозите се опитват да реконструират, да документират и преди всичко да възпрат бързо протичащото разпадане на откритите обекти. Помпей все повече се превръща в международен изследователски проект. Така например Немският археологически институт изследва от <a href="/wbg/1997" title="1997" wx:linktype="known" wx:pagename="1997" wx:page_id="2819" id="wx226">1997</a> „Casa dei Postumii”.</p>

<p id="wx227">Предметите, открити от <a href="/wbg/1787" title="1787" wx:linktype="known" wx:pagename="1787" wx:page_id="16687" id="wx228">1787</a> г. до сега са изложени в Националния археологически музей (<i id="wx229">Museo Archeologico Nazionale</i>) в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Неапол" wx:linktype="known" wx:pagename="Неапол" wx:page_id="73640" id="wx230">Неапол</a>.</p>

<a id="_.D0.A0.D1.8A.D0.BA.D0.BE.D0.B2.D0.BE.D0.B4.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BA.D0.BE.D0.BF.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B2_.D0.9F.D0.BE.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D0.B9" name=".D0.A0.D1.8A.D0.BA.D0.BE.D0.B2.D0.BE.D0.B4.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BA.D0.BE.D0.BF.D0.BA.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.B2_.D0.9F.D0.BE.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D0.B9"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Ръководители на разкопките в Помпей" id="wxsec19"><h3 id="wx231">Ръководители на разкопките в Помпей</h3>

<table id="wx232">
<tr id="wx233">
<td valign="top" id="wx234">
<ul id="wx235">
<li id="wx236">
<p id="wx237">1748–1780 Роке Хоакин де Алкубиере</p>

<ul id="wx238">
<li id="wx239">
<p id="wx240">до 1764 Карл Вебер – като отговорен асистент</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx241">
<p id="wx242">1764/1778–1797 Франческо Ла Вега</p>
</li>

<li id="wx243">
<p id="wx244">1799-1804 Кристоф Саличети</p>
</li>

<li id="wx245">
<p id="wx246">1804–1806 Пиетро Ла Вега</p>
</li>

<li id="wx247">
<p id="wx248">1807–1838 Микеле Ардити</p>

<ul id="wx249">
<li id="wx250">
<p id="wx251">временно отговорен е бил и Антоние Бонучи</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx252">
<p id="wx253">1839–1850 Франческо Мария Авелино</p>
</li>

<li id="wx254">
<p id="wx255">1850–1863 С.Спинели</p>
</li>
</ul>
</td>
<td valign="top" id="wx256">
<ul id="wx257">
<li id="wx258">
<p id="wx259">1863–1875 Джузепе Фиорели</p>
</li>

<li id="wx260">
<p id="wx261">1875–1893 Микеле Руджеро</p>
</li>

<li id="wx262">
<p id="wx263">1893–1901 Джулио Де Петра</p>
</li>

<li id="wx264">
<p id="wx265">1901–1905 Еторе Паис</p>
</li>

<li id="wx266">
<p id="wx267">1905–1910 Антонио Соляно</p>
</li>

<li id="wx268">
<p id="wx269">1910–1924 Виторио Спинацола</p>
</li>

<li id="wx270">
<p id="wx271">1924–1961 Амадео Маюри</p>
</li>
</ul>
</td>
<td valign="top" id="wx272">
<ul id="wx273">
<li id="wx274">
<p id="wx275">1961–1976 Алфонсо де Франсис</p>
</li>

<li id="wx276">
<p id="wx277">1976–1977 Луиджи Д'Аморе</p>
</li>

<li id="wx278">
<p id="wx279">1977–1982 Фаусто Зеви</p>
</li>

<li id="wx280">
<p id="wx281">1982–1984 Джузепина Черули-Ирели</p>
</li>

<li id="wx282">
<p id="wx283">1984–1994 Балдасаре Контичело</p>
</li>

<li id="wx284">
<p id="wx285">от 1994 Пиетро Джовани Гузо</p>
</li>
</ul>
</td>
</tr>
</table>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B0_.D0.B8_.D0.B8.D0.BD.D1.84.D1.80.D0.B0.D1.81.D1.82.D1.80.D1.83.D0.BA.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B0_.D0.B8_.D0.B8.D0.BD.D1.84.D1.80.D0.B0.D1.81.D1.82.D1.80.D1.83.D0.BA.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Развитие на града и инфраструктура" id="wxsec5"><h2 id="wx286">Развитие на града и инфраструктура</h2>

<a id="_.D0.A3.D0.BB.D0.B8.D1.86.D0.B8.2C_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BF.D0.BE.D1.80.D1.82.D0.B8_.D0.B8_.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BD.D0.B8" name=".D0.A3.D0.BB.D0.B8.D1.86.D0.B8.2C_.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B4.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BF.D0.BE.D1.80.D1.82.D0.B8_.D0.B8_.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BD.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Улици, градски порти и стени" id="wxsec20"><h3 id="wx287">Улици, градски порти и стени</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx288"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:PlanPompeji4.PNG" title="Главни улици в Помпей " wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:PlanPompeji4.PNG" id="wx289"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:PlanPompeji4.PNG" alt="Главни улици в Помпей " id="wx290"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx291">
<p id="wx292">Главни улици в Помпей</p>
</div>
</div>

<p id="wx293">Развитието на града не е добре изяснено и до днес, тъй като разкопките са ограничени най-вече до археологическия пласт от 79-та година. По-дълбоки сондажи са направени едва на няколко места.</p>

<p id="wx294">Историческият център на града, издигащ се на плато от лава може лесно да се разпознае на плана на града. Контурите на древното селище в югозападната част на града се очертават от заобикалящите го улици, разположени по различен начин, в сравнение с останалите. По-късните големи улици като <i id="wx295">Via dell'Abbondanza</i> водят към старата част на града, но не навлизат напълно в нея.</p>

<p id="wx296">Систематичното разположение на улиците извън „Стария град” дава основание да се смята, че застрояването на новите области е било строго планирано. Последните изследвания доказват, че планирането на града е станало на сравнително ранен етап от застрояването му, като освен системата от улици са били планирани и градската стена и градските порти.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx297"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_vesuv.jpg" title="Изглед на портата Noceran" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeji_vesuv.jpg" id="wx298"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeji_vesuv.jpg" alt="Изглед на портата Noceran" id="wx299"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx300">
<p id="wx301">Изглед на портата <i id="wx302">Noceran</i></p>
</div>
</div>

<p id="wx303">Помпей бил пресичан от пет големи улици. В посока запад-изток (наречена <i id="wx304">decumanus</i>) е ориентирана най-северната улица, чийто западен край (започващ близо до градската стена) е известен като <i id="wx305">Via della Fortuna</i>, а източния - <i id="wx306">Via di Nola</i>, свършваща при <i id="wx307">Ноланска порта</i>. Паралелно с тази улица, на юг от <i id="wx308">Пристанищната порта</i> е късата <i id="wx309">Via Marina</i>, преминаваща зад Форума като <i id="wx310">Via dell'Abbondanza</i> през почти целия град и достигаща до <i id="wx311">Портата Сарно</i>. В посока север-юг е ориентирана улица <i id="wx312">Via del Foro</i> в източната част на града, която след като пресече <i id="wx313">Via della Fortuna</i> се нарича вече <i id="wx314">Via di Mercurio</i>. След като премине през Форума, улицата става <i id="wx315">Strada delle Scuole</i> и свършва в една малка уличка, минаваща паралелно на градската стена. Средната улица, насочена в посока север-юг, е <i id="wx316">Via Stabiana</i>. Тя е единствената която пресича абсолютно направо града от една порта (<i id="wx317">Порта Везувий</i> на север) до друга (<i id="wx318">Стабианска порта</i> на юг). Третата и най-западната от трите улици е идващата от портата <i id="wx319">Noceran</i> улица <i id="wx320">Via di Porta Nocera</i>. От нея е разчистена предимно южната част до <i id="wx321">Via dell'Abbondanza</i>. Сигурно е обаче, че на север не стига до градска порта. Единствената порта, която не е свързана с голяма улица е <i id="wx322">Херкуланската порта</i>, разположена в северозападния ъгъл.</p>

<p id="wx323">Въпреки планировката на по-големите градски части, има места, на които разположението на улиците се отклонява от основната ос на ориентация (север-юг - <i id="wx324">Via Stabiana</i>) – предимно към северозапад и югоизток. На северозапад посоките на улиците се ориентират към <i id="wx325">Via di Mercurio</i>, а на югоизток – към портата <i id="wx326">Noceran</i>. В непосредствена близост до стария град също има улици, ориентирани към центъра и отклоняващи се от основната ос.</p>

<p id="wx327">Разположението на улиците навежда на мисълта, че областите на север от стария град са били застроени през 6 век пр.н.е. Разширяването на града след <i id="wx328">Via Stabiana</i> на изток е станало не преди края на четвъртото столетие. Тук също има две различни оси на ориентиране на улиците. Това дава основание за извода, че заселването на изток е станало на два етапа. Мащабите на втория етап сочат, че едновременно тук са се заселили големи групи от хора. Предполага се, че това са били жители на разрушения през <a href="/wbg/215_%D0%BF%D1%80.%D0%BD.%D0%B5." title="215 пр.н.е." wx:linktype="known" wx:pagename="215_пр.н.е." wx:page_id="35930" id="wx329">215 пр.н.е.</a> от <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D0%BB" title="Ханибал" wx:linktype="known" wx:pagename="Ханибал" wx:page_id="127140" id="wx330">Ханибал</a> град Nuceria (днес <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B0_%28%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F%29" class="new" title="Ночера (Кампания)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ночера_(Кампания)" id="wx331">Ночера</a>).</p>

<p id="wx332">Бързият растеж на града още през шестото столетие пр.н.е., обяснява решението да бъде построена още една отбранителна градска стена. Не е ясно, дали стената е построена заради реална заплаха от близкото населено място. Последните разкопки в района на стария град сочат, че най-вероятно още в най-ранната фаза на населване е имало градска стена около града. Това би обяснило чупката на север, която <i id="wx333">Via dell'Abbondanza</i> прави – вероятно тук е имало градска порта, към която е водела улицата. Разкопките показват, че стена около стария град е била изградена през 5 век пр.н.е.</p>

<p id="wx334">Въпреки, че има малко открити археологически следи от пред-римско време, те все пак разказват за периода, в който самнитите са владеели Помпей (5-4 век пр.н.е.). Когато Римляните разпростират влиянието си над областта Кампания, жителите на Помпей решават да изградят трета отбранителна стена. Тя била построена от <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA" title="Варовик" wx:linktype="known" wx:pagename="Варовик" wx:page_id="110998" id="wx335">варовикови</a> плочи, които на най-опасните места (например в северната част на града) са подсилени със земен насип. Към това време се датира и изграждането на портите <i id="wx336">Сарно</i> и <i id="wx337">Ночеранска</i>. Изглежда, че по това време градът придобива в общи линии вида, в който го сварва изригването на Везувий. Градската стена е укрепвана още два пъти: първо при заплахата от нашествие на Ханибал и втори път, заради сблъсъците с Рим. Последното доизграждане на градската стена се състояло в издигането на 12 кули на югоизточната, източната и северната ѝ страни. Кулите били построени в краищата на основните улици за да могат защитниците на града бързо да стигат до тях.</p>

<p id="wx338">Прави впечатление, че първоначално в града е нямало глухи улици. Едва по-късно, по римско време, само няколко по-рано цели улици са задънени от постройки. Същевременно те са на места, на които има успоредни улици и по този начин без проблеми е можело да се стигне от всяка точка на града до градската защитна стена, което е от значение за отбраната на Помпей.</p>

<p id="wx339">Трябва да се отбележи, че улиците от първата линия са били използвани за минаване на товарни животни и носачи. За обикновените пешеходци е имало множество пътеки по главните пътища. Въпреки сравнително дълбоките следи от колела може да се заключи, че не е имало твърде оживено движение на товарни превозни средства, както се е предполагало в началото.Дълбоките следи от колела са се врязали за около 150 години в настилката, положена през 1 век пр.н.е. Доказателство за ограничения тежкотоварен транспорт са малкото следи, оставени по страничните улици. Може да се приеме, че тежкотоварните каруци са били претоварвани извън града на по-леки коли, товарни животни и носачи и че Помпей е имал в това отношение правилници, подобни на тези от Херкулан. Намерените в Херкулан плочи със закони (<i id="wx340">Tabulae Heracleenses</i>) забраняват движението с каруци през града през нощните часове. През деня това е било разрешено само за доставки за жителите.</p>

<p id="wx341">Пешеходни пътеки в Помпей е имало само по по-големите улици. За страничните улички, водещи към домовете са се грижели собствениците на имотите. Това се вижда по факта, че една и съща улица, минаваща покрай различни имоти променя рязко вида на настилката най-често на границата на двата имота.</p>

<p id="wx342">Имената на улиците не са запазени. Сегашните названия са дадени от археолозите, макар име като <i id="wx343">Via dell Foro</i> („Улица към Форума“) да е напълно възможно да е било и оригиналното.</p>

<a id="_.D0.92.D0.BE.D0.B4.D0.BE.D1.81.D0.BD.D0.B0.D0.B1.D0.B4.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5" name=".D0.92.D0.BE.D0.B4.D0.BE.D1.81.D0.BD.D0.B0.D0.B1.D0.B4.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Водоснабдяване" id="wxsec21"><h3 id="wx344">Водоснабдяване</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx345"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeje_fontanna_uliczna.jpg" title="Обществен водоизточник" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeje_fontanna_uliczna.jpg" id="wx346"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeje_fontanna_uliczna.jpg" alt="Обществен водоизточник" id="wx347"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx348">
<p id="wx349">Обществен водоизточник</p>
</div>
</div>

<p id="wx350">Преди столетия водоснабдяването на жителите на Помпей е било един от най-сериозните проблеми. Открити водоизточници са били само Сарно или изворите по Везувий. За да има вода в града са съществували само две алтернативи – или да се поставят цистерни или (заради разположението на града върху плато) да се копаят много дълбоки кладенци. Изкопаните кладенци са истинско техническо постижение за времето си. На едно от най-високите места в града - <i id="wx351">Херкулановата порта</i> кладенецът е дълбок 35 метра. Множество кладенци са разпръснати из целия град – най-често по централните улични кръстовища. Кладенци е имало обаче и в дворовете, а на някои места – и в самите къщи. След изграждането на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BA%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D1%83%D0%BA%D1%82" title="Акведукт" wx:linktype="known" wx:pagename="Акведукт" wx:page_id="148861" id="wx352">акведукти</a>, кладенците били изоставени, а на някои места – използвани като отпадъчни ями и с времето били запълнени. Смята се, че повечето сгради преди да бъде изграден акведукта са имали собствени цистерни. Приема се обаче, че водата от цистерните е била използвана най-вече за битови нужди – пране, поливане на градините или водопой на животните. Досега не са правени подробни изследвания на цистерните, тъй като повечето са много нестабилни и съществува значителен риск за археолозите. При разкопките на <i id="wx353">Insula Arriana Polliana</i> е открита огромна цистерна, заемаща площ от 30 метра.</p>

<p id="wx354">През първото столетие пр.н.е. е изграден акведукт, който силно подобрява снабдяването на града с прясна вода. Източно от Везувий се прави отклонение от вече съществуващия водопровод <i id="wx355">Серино</i>. Помпейският акведукт, който минавал под земята, достигал до най-високото място в града, при портата <i id="wx356">Везувий</i>. Там водопровода влиза в разпределително помещение – т.н. <i id="wx357">Воден замък</i>, в който се пречиства грубо през две оловни решетки и се разделя на три потока. Оттук водата потичала в оловни тръби, които имали сечение до 30 см. Първият воден кръг захранвал обществените водоизточници, вторият – термите, а третият – частните домове. Вторият и третия кръг можели да бъдат затваряни при случай на недостиг на вода.</p>

<p id="wx358">Водата била разделяна в мрежа от водонапорни кули (досега са открити 13), които можело да достигнат до шест метра и били изготвяни от олово както и тръбите. Най-важното им предназначение било да изравняват налягането. Изглежда, че високото налягане често причинявало повреди в оловната водопроводна мрежа, тъй като са открити многобройни следи от ремонти.</p>

<p id="wx359">Въпреки наличието на вода в частните домове, из целия град били разположени обществени водоизточници на важните кръстовища. Досега са открити 42 такива водоизточника.</p>

<p id="wx360">Колкото сериозно се грижели в Помпей за снабдяването на града с вода, толкова по-малко грижи полагали за отвеждането на отпадъчните води. Тъй като градът е изграден на терен с естествен наклон, водите просто били отвеждани през улиците.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.B9.D0.BA.D0.B8" name=".D0.9F.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.B9.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Постройки" id="wxsec6"><h2 id="wx361">Постройки</h2>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Основна" page_id="66825"/>
<dl id="wx362">
<dd id="wx363">
<div class="noprint" id="wx364"><i id="wx365">Основна статия: <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B9%D0%BA%D0%B8_%D0%B2_%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B9" title="Постройки в Помпей" wx:linktype="known" wx:pagename="Постройки_в_Помпей" wx:page_id="110451" id="wx366">Постройки в Помпей</a></i></div>
</dd>
</dl>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx367">Голяма част от града е заета от обикновени жилищни квартали, често с работилница или магазин към къщите. Привлекателността и славата си Помпей дължи най-вече на луксозните къщи на градския елит. Пред почти всички градски порти имало гробища, които всеки новопристигащ трябвало да прекоси. Колкото по-значим човек бил погребвания, толкова по-близо до града трябвало да бъде гробът му. <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Форум" wx:linktype="known" wx:pagename="Форум" wx:page_id="97045" id="wx368">Форумът</a> се намира в средата на стария град в Помпей. На или близо до площада е имало пазари, служебни постойки, <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Базилика" wx:linktype="known" wx:pagename="Базилика" wx:page_id="137902" id="wx369">базилика</a>, храм на капитолийската троица, първоначално посветен само на върховния римски бог <a href="/wbg/%D0%AE%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80" title="Юпитер" wx:linktype="known" wx:pagename="Юпитер" wx:page_id="95406" id="wx370">Юпитер</a>, храм на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD" title="Аполон" wx:linktype="known" wx:pagename="Аполон" wx:page_id="54090" id="wx371">Аполон</a> (най-старата постройка), статуи и <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B8%D1%83%D0%BC%D1%84%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Триумфална арка" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Триумфална_арка" id="wx372">триумфални арки</a>. В града е имало и храмове, за които се счита че са на <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B5%D1%81" title="Херкулес" wx:linktype="known" wx:pagename="Херкулес" wx:page_id="54378" id="wx373">Херкулес</a>-<a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B0" title="Минерва" wx:linktype="known" wx:pagename="Минерва" wx:page_id="90804" id="wx374">Минерва</a> и <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BE%D0%BD" title="Хероон" wx:linktype="known" wx:pagename="Хероон" wx:page_id="64115" id="wx375">Хероон</a>, <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D0%B8%D0%B4%D0%B0" title="Изида" wx:linktype="known" wx:pagename="Изида" wx:page_id="65339" id="wx376">Изида</a> и <a href="/wbg/%D0%95%D1%81%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B0%D0%BF" title="Ескулап" wx:linktype="known" wx:pagename="Ескулап" wx:page_id="100271" id="wx377">Ескулап</a>, <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0_%28%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F%29" title="Венера (митология)" wx:linktype="known" wx:pagename="Венера_(митология)" wx:page_id="58302" id="wx378">Венера</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D1%80%D1%82%D1%83%D0%BD%D0%B0" title="Фортуна" wx:linktype="known" wx:pagename="Фортуна" wx:page_id="81461" id="wx379">Фортуна</a>. Имало е и множество малки <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BB%D1%82%D0%B0%D1%80" title="Олтар" wx:linktype="known" wx:pagename="Олтар" wx:page_id="53658" id="wx380">олтари</a>, предимно по кръстовищата, които са функционирали като домашни религиозни центрове. Други обществени постройки в града са баните, двата театъра и <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D1%84%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%B0%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Амфитеатър" wx:linktype="known" wx:pagename="Амфитеатър" wx:page_id="96735" id="wx381">амфитеатъра</a>, <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0" class="new" title="Терма" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Терма" id="wx382">термите</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0" class="new" title="Палестра" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Палестра" id="wx383">палестрите</a>.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.82.D0.BE.D0.BF.D0.B0.D0.BD.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE" name=".D0.A1.D1.82.D0.BE.D0.BF.D0.B0.D0.BD.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Стопанство" id="wxsec7"><h2 id="wx384">Стопанство</h2>

<p id="wx385">Въпреки, че Помпей е един от най-важните и най-изчерпателните източници за стопанската история на античността, археологическите находки от града в тази връзка не винаги могат да се тълкуват еднозначно. Учените дълго дебатират например дали Помпей е бил град-производител или град-потребител. Въз основа на днешните източници се смята, че най-вероятно е бил и двете.</p>

<a id="_.D0.A1.D0.BD.D0.B0.D0.B1.D0.B4.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D1.81_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8_.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A1.D0.BD.D0.B0.D0.B1.D0.B4.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D1.81_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8_.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.BA.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Снабдяване с хранителни стоки" id="wxsec22"><h3 id="wx386">Снабдяване с хранителни стоки</h3>

<p id="wx387">Снабдяването на града с хранителни стоки е било поне отчасти извършвано от външни доставчици от близката околност като Villae rusticae в Боскореале. Всяко стопанство било специализирано в производството на определен вид продукти. Така например в Боскореале били намерени 18 закопани в земята съда (<i id="wx388">dolia</i>), голяма винарска преса и подземен резервоар, събиращ 10 000 литра <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BE" title="Вино" wx:linktype="known" wx:pagename="Вино" wx:page_id="25707" id="wx389">вино</a>. Винопроизводството било още от 1 век пр.н.е. един от най-важните стопански клонове, развити в областта. Известно е, че помпейски жители са имали лозя извън града и са получавали добри печалби от винопроизводство. Виното от Кампания било предназначено и за износ, включително и за столицата Рим. Източници посочват, че 20-25% от виното в Рим идвало от областта около Везувий.</p>

<p id="wx390">Градът бил снабдяван със стоки през пристанището на устието на р. Сарно. От тук идвало и снабдяването с <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%B1%D0%B0" title="Риба" wx:linktype="known" wx:pagename="Риба" wx:page_id="30824" id="wx391">риба</a>. Месото също било внасяно отвън, защото било невъзможно да се държат голям брой животни в града. Вероятно е можело да бъдат държани малки количества дребен добитък и в домовете, но няма находки, потвърждаващи това.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx392"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Baeckerei_pompeji_kampanien_italien.jpg" title="Пекарница. Вдясно се виждат мелниците, а в средата – пещта." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Baeckerei_pompeji_kampanien_italien.jpg" id="wx393"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Baeckerei_pompeji_kampanien_italien.jpg" alt="Пекарница. Вдясно се виждат мелниците, а в средата – пещта." id="wx394"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx395">
<p id="wx396">Пекарница. Вдясно се виждат мелниците, а в средата – пещта.</p>
</div>
</div>

<p id="wx397">Снабдяването с <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%BE%D0%B4" title="Плод" wx:linktype="known" wx:pagename="Плод" wx:page_id="27130" id="wx398">плодове</a> и <a href="/wbg/%D0%97%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%87%D1%83%D0%BA" title="Зеленчук" wx:linktype="known" wx:pagename="Зеленчук" wx:page_id="72969" id="wx399">зеленчуци</a> поне в известна степен ставало и с продукция от самия град. Обработваеми градини в дворовете към къщите е имало и по времето на изригването на Везувий през 79 г. Имало дори по-големи обработваеми площи вътре в града. Дали са били достатъчни за пълноценното снабдяване на града е трудно да се каже.</p>

<p id="wx400">За разлика от плодовете и зеленчуците обаче, не може да се говори за самозадоволяване на нуждите на града със зърно и зърнени храни. Ако в извънградските вили са намерени ръчни мелници, което е признак за собствено производство на брашно, то в градските къщи такива няма. Прави впечатление обаче, че в града имало множество пекарни, някой от които имали мелници, други – не. Следователно малките пекарни, които са нямали нито място за мелница, нито пространство за съхраняване на големи количества зърно са били снабдявани отвън. Възможно е малките пекарни да са били квартални клонове на по-големите пекарни, някой от които имали по три или повече мелници.</p>

<a id="_.D0.97.D0.B0.D0.BD.D0.B0.D1.8F.D1.82.D1.87.D0.B8.D0.B9.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE" name=".D0.97.D0.B0.D0.BD.D0.B0.D1.8F.D1.82.D1.87.D0.B8.D0.B9.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Занаятчийство" id="wxsec23"><h3 id="wx401">Занаятчийство</h3>

<p id="wx402">Суровините и строителните материали също трябвало да бъдат внасяни в града. За производството на керемиди, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Керамика" wx:linktype="known" wx:pagename="Керамика" wx:page_id="43913" id="wx403">керамика</a> или грънчарски изделия като <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%B0" class="new" title="Амфора" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Амфора" id="wx404">амфори</a>, например, е била необходима глина, внасяна отвън. Същевременно продукцията се изнасяла. От щемпелите се вижда например, че грънчарницата на Луциус Еумахиус (Lucius Eumachius) доставяла продукция в Боскореале. В зависимост от сезона се произвеждали различни неща: през лятото и есента се произвеждали амфори, а през останалото време – керемиди.</p>

<p id="wx405">Дългогодишната представа, че Помпей бил местен център на производството на вълна и вълнени изделия, не се подкрепя в наши дни. Намерените предмети и инструменти за обработка на вълна показват, че производството стигало само за задоволяване на местните нужди. Така стои въпроса и с тъкането на платове – открити са останки от около 50 стана в една единствена къща в целия град, което е недостатъчно за производство за износ. От стенните графити ни е известно, че в града е имало професии като „сукнар” (<i id="wx406">fullones</i>), бояджия (<i id="wx407">tinctores</i>) и производител на кече (<i id="wx408">coactiliarii</i>). За съжаление, раншните ненаучни методи на разкопки са унищожили повечето от крехките съдове, използвани в работилниците. Въпреки това се счита, че самозадоволяването на града с платове е било възможно. Същото може да се каже и за други занаятчийски производства като кожарство и металообработване. Намерените в Помпей ковашки работилници опровергават до известна степен разпространеното мнение, че по това време <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D1%83%D0%B0" class="new" title="Капуа" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Капуа" id="wx409">Капуа</a> бил регионалния център на металообработването и снабдявал останалите градове с продукцията си. В работилниците в Помпей се произвеждали както стоки за ежедневна употреба, така и по-специфична продукция: статуетки и дори статуи на хора в естествен ръст.</p>

<p id="wx410">Открити са следи и от други занаятчийски работилници – бояджийница, парфюмерия, както и една работилница за производство на глинени лампи.</p>

<p id="wx411">Към много обществени сгради и частни домове имало магазини. Така градът финансирал обществени проекти, а собствениците си докарвали немалки допълнителни доходи. Пример за съвместяване на място за живеене и работа е <i id="wx412">Къщата на Постум</i>. На три от страните на терена, обграждащ къщата са били разположени <i id="wx413">tabernae</i>. Част от тези магазини е била свързана със същинската къща. Може да се предположи, че в тях са работели роби или освобожденци, по заръка на собственик. Други магазини нямат връзка с къщата, но имат преграден ъгъл, в който вероятно е живеел продавача със семейството си. Има и вход към втория етаж. Най-вероятно там е живял собственикът. Археолозите са определили предназначението на някои от помещенията – имало е гостилница и железария. Гостилницата вероятно е била снабдявана от голяма кухня от къщата.</p>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.82.D1.83.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9F.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.82.D1.83.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Проституция" id="wxsec24"><h3 id="wx414">Проституция</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx415"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii-wall_painting.jpg" title="Еротична картина, нарисувана на стена в Помпей" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Pompeii-wall_painting.jpg" id="wx416"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Pompeii-wall_painting.jpg" alt="Еротична картина, нарисувана на стена в Помпей" id="wx417"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx418">
<p id="wx419">Еротична картина, нарисувана на стена в Помпей</p>
</div>
</div>

<p id="wx420">Друг занаят, открит от археолозите в Помпей е <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Проституция" wx:linktype="known" wx:pagename="Проституция" wx:page_id="70906" id="wx421">проституцията</a>. От особено значение е бил фактът, че е открита и идентифицирана сградата, наричана в античността <i id="wx422">lupanar</i>. По-раншните предположения, че в града е имало множество бордеи не са потвърдени до сега. Често различни места са били погрешно определяни като бордеи, само защото там са открити еротични или сексуални изображения или графити с непристойно или свързано с проституцията съдържание. Такива обаче имало из целия град и не могат да са признак за предназначението на сградата. Все пак може да се приеме, че проституция не е била практикувана само в тази сграда. Често проститутките имали собствено жилище или наета стая и приемали клиентите си там. Освен това много от келнерките практикували между другото и тази професия, така че и гостилниците често служели за същата цел. От стенните надписи, оставени около местата с проститутки става ясно, че някои от тях са обитавали вторите (вече разрушени) етажи на различни къщи. Отново от графитите, надживели столетията, можем да научим имената и цените на проститутките, които често идвали от източната част на империята и били робини. Открити са надписи, гласящи например: <i id="wx423">"Атенаис 2 <a href="/wbg/%D0%90%D1%81" title="Ас" wx:linktype="known" wx:pagename="Ас" wx:page_id="88204" id="wx424">аса</a>" (ас – парична единица), "Сабина 2 аса"</i> (CIL IV, 4150), <i id="wx425">"Домашната робиня Логас, 8 аса"</i> (CIL IV, 5203) или <i id="wx426">"Маритимус ближе полови органи за 4 аса. Приема и девици"</i> (CIL IV, 8940). При това цените се движат от няколко аса до <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Сестерция" wx:linktype="known" wx:pagename="Сестерция" wx:page_id="98596" id="wx427">сестерции</a>. За най-евтините проститутки се плащало с един хляб или литър вино.</p>

<a id="_.D0.94.D0.BE.D0.BA.D1.83.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.BF.D0.BB.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B5" name=".D0.94.D0.BE.D0.BA.D1.83.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.BF.D0.BB.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B5"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Документация и планове" id="wxsec8"><h2 id="wx428">Документация и планове</h2>

<a id="_.D0.94.D0.BE.D0.BA.D1.83.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.94.D0.BE.D0.BA.D1.83.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="3" title="Документация" id="wxsec25"><h3 id="wx429">Документация</h3>

<p id="wx430">При по-късните изследвания често се появяват критики, че документацията от времето на Фиорели е недостатъчна. Всъщност, наистина документацията е водена нередовно, но все пак е била на добро ниво. Проблемът е по-скоро, че ранните документи и източници, където да са цитирани се намират сравнително трудно.</p>

<p id="wx431">От `60-те години на <a href="/wbg/18_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="18 век" wx:linktype="known" wx:pagename="18_век" wx:page_id="10040" id="wx432">18 век</a> не само фреските, но и цели стени са документирани вярно с мащаба и грижливо. За съжаление тази документация никога не е била публикувана. Има например стенописи във <i id="wx433">Вилата на Диомед</i>, които никога не са били публикувани. От `20-те години на <a href="/wbg/19_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="19 век" wx:linktype="known" wx:pagename="19_век" wx:page_id="2830" id="wx434">19 век</a> започва изследването на гробниците. Тъй като днес много от археологическите находки от гробниците (предимно стенописите) са фалшифицирани или дори напълно изгубени, тази точна документация е важен източник за съвременната наука. Създаденият през <a href="/wbg/1806" title="1806" wx:linktype="known" wx:pagename="1806" wx:page_id="2837" id="wx435">1806</a> г. в мащаб 1:48 корков модел на града, който включва всички стенописи, стенни декорации и др. днес също е с неоценима стойност.</p>

<p id="wx436">Със създаването на дневник на разкопките и основаването на първата периодична публикация <i id="wx437">Giornale degli Scavi di Pompei</i>, (<a href="/wbg/1868" title="1868" wx:linktype="known" wx:pagename="1868" wx:page_id="2690" id="wx438">1868</a>–<a href="/wbg/1879" title="1879" wx:linktype="known" wx:pagename="1879" wx:page_id="2701" id="wx439">1879</a> г.), документирането става научно и изчерпателно. Фиорели въвежда за първи път използването на <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="Фотография" wx:linktype="known" wx:pagename="Фотография" wx:page_id="3955" id="wx440">фотографията</a> при документиране на разкопки.</p>

<a id="_.D0.9A.D0.B0.D1.80.D1.82.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9A.D0.B0.D1.80.D1.82.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Картография" id="wxsec26"><h3 id="wx441">Картография</h3>

<p id="wx442">Пред археологическата картография с Помпей се откриват нови хоризонти. И до сега старите карти на града са важно помощно средство за археолозите при реконструирането на разрушени или фалшифицирани находки. Още Франческо Ла Вега съставя първия план, който е пълен с грешки при излагането на цялостната картина, но пък е много точен в детайлите. Градския план на Франческо Пиранеси е дълго време единствения, който е можело да бъде закупен. В периода <a href="/wbg/1785" title="1785" wx:linktype="known" wx:pagename="1785" wx:page_id="16688" id="wx443">1785</a> – <a href="/wbg/1793" title="1793" wx:linktype="known" wx:pagename="1793" wx:page_id="3533" id="wx444">1793</a> той е издаван от три различни издателства.</p>

<p id="wx445">През `20-те години на <a href="/wbg/19_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="19 век" wx:linktype="known" wx:pagename="19_век" wx:page_id="2830" id="wx446">19 век</a> се съставят <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Геодезия" wx:linktype="known" wx:pagename="Геодезия" wx:page_id="41879" id="wx447">геодезични</a> точни планове, но те не били публикувани. Все пак послужили за база за изработването на множество градски планове, най-често в мащаб 1:3000, използвани за илюстриране на произведения, описващи града. През <a href="/wbg/1885" title="1885" wx:linktype="known" wx:pagename="1885" wx:page_id="2707" id="wx448">1885</a> г., по инициатива на Фиорели <i id="wx449">Джакомо Тасконе (Giacomo Tascone)</i> издава нов, точен план в мащаб 1:1000. Този план, който и до днес се счита за подробен и валиден, стои в основата на повечето от по-новите планове. С фотограметрични методи е създаден друг план с мащаб 1:1000 – т.н. <i id="wx450">Corpus Topographicum Pompeianum</i>, от който обаче са публикувани само отделни части.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D0.B9_.D0.B2_.D0.B8.D0.B7.D0.BA.D1.83.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE.D1.82.D0.BE" name=".D0.9F.D0.BE.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D0.B9_.D0.B2_.D0.B8.D0.B7.D0.BA.D1.83.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE.D1.82.D0.BE"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Помпей в изкуството" id="wxsec9"><h2 id="wx451">Помпей в изкуството</h2>

<a id="_.D0.90.D1.80.D1.85.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.90.D1.80.D1.85.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Архитектура" id="wxsec27"><h3 id="wx452">Архитектура</h3>

<p id="wx453">В архитектурата помпейските образци се използват сравнително рядко. Единственото голямо изключение е построеният от <i id="wx454">Фридрих фон Гертнер</i> <i id="wx455">Помпейанум</i> в <a href="/wbg/%D0%90%D1%88%D0%B0%D1%84%D0%B5%D0%BD%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%B3" class="new" title="Ашафенбург" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ашафенбург" id="wx456">Ашафенбург</a>, който наподобява <i id="wx457">Casa dei Dioscuri</i>. Отделни елементи от архитектурата са използвани и на други места, като например разрушения в наши дни <i id="wx458">Palais de Prince Napoleon</i> в <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B6" title="Париж" wx:linktype="known" wx:pagename="Париж" wx:page_id="9580" id="wx459">Париж</a>. Освен това до средата на 19 век е съществувала модата на т.н. <i id="wx460">помпейска стая</i> като преддверие към останалите стаи в жилището.</p>

<p id="wx461">Идеята да се построят максимално близки до оригинала къщи от Помпей в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Неапол" wx:linktype="known" wx:pagename="Неапол" wx:page_id="73640" id="wx462">Неапол</a> винаги се е проваляла, въпреки избраните достойни образци - <i id="wx463">Casa di Pansa</i> и <i id="wx464">Къщата на Фаун</i>.</p>

<p id="wx465">Много по-често се използват орнаменти и рисунки от Помпей, макар и най-често изменени.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BE.D0.B1.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.BE_.D0.B8.D0.B7.D0.BA.D1.83.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE" name=".D0.98.D0.B7.D0.BE.D0.B1.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.BE_.D0.B8.D0.B7.D0.BA.D1.83.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Изобразително изкуство" id="wxsec28"><h3 id="wx466">Изобразително изкуство</h3>

<p id="wx467">Проблем пред представянето на стенописите и рисунките от Помпей през бурбонско време били силно рестриктивните разпоредби. Били регламентирани не само посещенията в Помпей, но и съществувала забрана за гостите да рисуват руините. Пиетро Фабрис направил рисунки за пътеписа на британския посланик Уйлям Хамилтън. Джовани Батиста Пиранеси нарисувал малко преди смъртта си през <a href="/wbg/1778" title="1778" wx:linktype="known" wx:pagename="1778" wx:page_id="10655" id="wx468">1778</a> г. планове и изгледи от града, които били публикувани от сина му Франческо чак през <a href="/wbg/1804" title="1804" wx:linktype="known" wx:pagename="1804" wx:page_id="2835" id="wx469">1804</a> г. В края на 18 век се появили малки серии от оцветени изгледи от Помпей, издадени от Луи Жан Дюпре и Филип Хакерт, които били продавани на посетителите на разкопките.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx470"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Briu1.jpg" title="Брюлов: Последният ден на Помпей" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Briu1.jpg" id="wx471"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Briu1.jpg" alt="Брюлов: Последният ден на Помпей" id="wx472"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx473">
<p id="wx474">Брюлов: <i id="wx475">Последният ден на Помпей</i></p>
</div>
</div>

<p id="wx476"><a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BE%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D0%B7%D0%BE" class="new" title="Франсоа Мазо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Франсоа_Мазо" id="wx477">Франсоа Мазо</a> дълги години работил върху проект за монументално представяне на Помпей, предимно от архитектурна гледна точка, който бил отпечатан през <a href="/wbg/1838" title="1838" wx:linktype="known" wx:pagename="1838" wx:page_id="2869" id="wx478">1838</a> г. в четири тома. През втората половина на 19 век били публикувани и пуснати в продажба първите фотосесии от Броги и Алинари. С течение на времето от обикновени рисунки на отделни археологическите находки се преминало към документиране и частична реконструкция на античния начин на живот. Затова допринесли особено много поредицата от единадесет тома <i id="wx479">Pompei. Pitture e Mosaici</i> (Помпей. Картини и мозайки) и немският проект <i id="wx480">Häuser in Pompeji</i> (Къщите в Помпей), които илюстрирали подробно новоразкритите части на града.</p>

<p id="wx481">В живописта темата за Помпей навлиза (с много малко по-ранни изключения) едва през 19 век. Особено въздействаща била картината <i id="wx482">Последният ден на Помпей</i> (1827 до 1833) на руския художник <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BB_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D1%80%D1%8E%D0%BB%D0%BE%D0%B2" class="new" title="Карл Павлович Брюлов" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Карл_Павлович_Брюлов" id="wx483">Карл Павлович Брюлов</a>, която била излагана с голям успех в много европейски столици. Картината на Брюлов, която акцентира върху семейната драма, въздейства не само с интензивното представяне на събитието, но и с детайлизираното и точно представяне на археологическите открития. Романът на Бълуър-Литън (виж по-долу) бил инспириран от картината.</p>

<p id="wx484">По-късни художници като <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80_%D0%A8%D0%B0%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%8C%D0%BE" class="new" title="Теодор Шасерьо" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Теодор_Шасерьо" id="wx485">Теодор Шасерьо</a>, (Théodore Chassériau) пресъздават исторически жанрови сцени от бита на града. Направените снимки имат документален характер, но представят града и художествено. <a href="/wbg/%D0%9B%D0%BE%D1%83%D1%80%D1%8A%D0%BD%D1%81_%D0%90%D0%BB%D0%BC%D0%B0_%D0%A2%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D0%B0" class="new" title="Лоурънс Алма Тадема" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лоурънс_Алма_Тадема" id="wx486">Лоурънс Алма Тадема</a> (Lawrence Alma Tadema) допълва скиците си с фотографии.</p>

<a id="_.D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Литература" id="wxsec29"><h3 id="wx487">Литература</h3>

<p id="wx488">Разкопките в Помпей намират отражение в литературата с известно закъснение. Един от първите, който се занимава с тази тема през <a href="/wbg/1796" title="1796" wx:linktype="known" wx:pagename="1796" wx:page_id="16658" id="wx489">1796</a> г. е <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%85_%D0%A8%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%80" title="Фридрих Шилер" wx:linktype="known" wx:pagename="Фридрих_Шилер" wx:page_id="53428" id="wx490">Фридрих Шилер</a> с <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Елегия" wx:linktype="known" wx:pagename="Елегия" wx:page_id="138616" id="wx491">елегията</a> си <i id="wx492">Помпей и Херкулан (Pompeji und Herkulaneum)</i>. В неговото произведение, както при <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BD_%D0%98%D1%81%D0%B0%D0%BA_%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B3" class="new" title="Йохан Исак Гернинг" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Йохан_Исак_Гернинг" id="wx493">Йохан Исак Гернинг</a> (с <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B4%D0%B0" title="Ода" wx:linktype="known" wx:pagename="Ода" wx:page_id="145325" id="wx494">одата</a> <i id="wx495">Помпей</i>, <a href="/wbg/1802" title="1802" wx:linktype="known" wx:pagename="1802" wx:page_id="2833" id="wx496">1802</a> г.) и <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BD_%D0%AF%D0%BA%D0%BE%D0%B1_%D0%99%D0%B5%D0%B3%D0%BB%D0%B5" class="new" title="Йохан Якоб Йегле" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Йохан_Якоб_Йегле" id="wx497">Йохан Якоб Йегле</a> (с елегията <i id="wx498">Помпей</i>, <a href="/wbg/1797" title="1797" wx:linktype="known" wx:pagename="1797" wx:page_id="16657" id="wx499">1797</a> г.), разкопките в Помпей (както и в <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Херкулан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Херкулан" id="wx500">Херкулан</a>) били символ на възраждането на гръцко-римската античност.</p>

<p id="wx501">Романът на <a href="/wbg/%D0%95%D0%B4%D1%83%D0%B0%D1%80%D0%B4_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D1%83%D1%8A%D1%80-%D0%9B%D0%B8%D1%82%D1%8A%D0%BD" class="new" title="Едуард Бълуър-Литън" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Едуард_Бълуър-Литън" id="wx502">Едуард Бълуър-Литън</a> <i id="wx503">Последните дни на Помпей</i> (<i id="wx504">The Last Days of Pompeii</i>, 1834) основава нов жанр – историко-археологически роман. Романът е вдъхновен от картината на Брюлов. Скоро след появата си, романът е преведен на много чужди езици и става един от най-влиятелните бестселъри, определящ стила на тогавашните романи. Успехът му се обяснява с обвързването на археологическите знания с много детайлизирана реконструкция на събитията и не на последно място с наличието на елементи на готическа новела в произведението. Изградения конфликт между жреческата класа и християнската общност (за наличието на каквато няма никакви научни доказателства), погребването на грешния град и спасяването на християните са теми, които се разработват от множество автори като Волдемар Каден (<i id="wx505">На зазоряване</i>, <a href="/wbg/1882" title="1882" wx:linktype="known" wx:pagename="1882" wx:page_id="2704" id="wx506">1882</a>) и Густав Адолф Мюлер (<i id="wx507">Умиращият Помпей</i>, <a href="/wbg/1910" title="1910" wx:linktype="known" wx:pagename="1910" wx:page_id="2732" id="wx508">1910</a>). При други автори като Томас Грей (<i id="wx509">The Vestal or a Tale of Pompeji</i> <a href="/wbg/1830" title="1830" wx:linktype="known" wx:pagename="1830" wx:page_id="2861" id="wx510">1830</a>), Помпей става гробница и за християните. Свалените от Фиорели гипсови отпечатъци на страдащите и умиращи помпейци можели само да подкрепят впечатлението за суровата божия присъда. Особено екстремно е развита тази християнска гледна точка в романите за деца и юноши. Книги като тази на Едуард Алберти - <i id="wx511">Маркус Каринус, младият християнин в Помпей</i> описват конфликта между добрите християни и неморалните езичници.</p>

<p id="wx512">В литературата от 20 век Помпей по-рядко е литературна тема. Заради набиращия скорост масов туризъм много хора успяват сами да придобият представа за града, а освен това моралистките клишета на романите вече не привличали широката публика. Едва в края на хилядолетието с разцвета на историческите романи Помпей отново става сцена на различни истории. Особено известни са <i id="wx513">Помпеецът</i> (1986) на <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF_%D0%92%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B3" class="new" title="Филип Ванденберг" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Филип_Ванденберг" id="wx514">Филип Ванденберг</a> и <i id="wx515">Помпей</i> (2003)s на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D1%80%D1%82_%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%81" class="new" title="Робърт Харис" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Робърт_Харис" id="wx516">Робърт Харис</a>.</p>

<a id="_.D0.A4.D0.B8.D0.BB.D0.BC.D0.B8.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5" name=".D0.A4.D0.B8.D0.BB.D0.BC.D0.B8.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Филмиране" id="wxsec30"><h3 id="wx517">Филмиране</h3>

<p id="wx518">Още в зората на киното, новото изкуство се обръща за тематика към Помпей. През <a href="/wbg/1898" title="1898" wx:linktype="known" wx:pagename="1898" wx:page_id="2720" id="wx519">1898</a> г. е създаден първия филм за Помпей (<i id="wx520">Neapolitan Dance at the Ancient Forum of Pompeii</i>) – с танци на Форума. Следващото филмиране е през <a href="/wbg/1900" title="1900" wx:linktype="known" wx:pagename="1900" wx:page_id="2722" id="wx521">1900</a> г., когато Робърт У. Пол пресъздава версия на гибелта на Помпей (<i id="wx522">The Last Days of Pompeii</i>). Следват множество филмирания (през <a href="/wbg/1906" title="1906" wx:linktype="known" wx:pagename="1906" wx:page_id="2728" id="wx523">1906</a>, <a href="/wbg/1908" title="1908" wx:linktype="known" wx:pagename="1908" wx:page_id="2730" id="wx524">1908</a>, <a href="/wbg/1913" title="1913" wx:linktype="known" wx:pagename="1913" wx:page_id="2735" id="wx525">1913</a>, <a href="/wbg/1935" title="1935" wx:linktype="known" wx:pagename="1935" wx:page_id="2757" id="wx526">1935</a> г.), най-често по романа на Бълуър-Литън. Особено популярен става филмът на Марио Бонард и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B6%D0%BE_%D0%9B%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%B5" title="Серджо Леоне" wx:linktype="known" wx:pagename="Серджо_Леоне" wx:page_id="150236" id="wx527">Серджо Леоне</a> със <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B8%D0%B2_%D0%A0%D0%B8%D0%B9%D0%B2%D1%81" class="new" title="Стив Рийвс" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Стив_Рийвс" id="wx528">Стив Рийвс</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B5_%D0%9A%D0%B0%D1%83%D1%84%D0%BC%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Кристине Кауфман" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кристине_Кауфман" id="wx529">Кристине Кауфман</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%BE_%D0%A0%D0%B5%D0%B9" title="Фернандо Рей" wx:linktype="known" wx:pagename="Фернандо_Рей" wx:page_id="142294" id="wx530">Фернандо Рей</a> от <a href="/wbg/1959" title="1959" wx:linktype="known" wx:pagename="1959" wx:page_id="2781" id="wx531">1959</a> г., както и мини-сериалът от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%90%D0%A9" title="САЩ" wx:linktype="known" wx:pagename="САЩ" wx:page_id="10528" id="wx532">САЩ</a> на ABC (American Broadcasting Company) с режисьор Ретер Р. Хънт от 1984 г. Той подбира за филмирането на романа на Бълуър-Литън истински звезден екип: <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%B4_%D0%91%D0%B8%D0%B9%D1%82%D0%B8" class="new" title="Нед Бийти" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Нед_Бийти" id="wx533">Нед Бийти</a>, <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D0%B0%D1%8F%D0%BD_%D0%91%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82" class="new" title="Браян Блест" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Браян_Блест" id="wx534">Браян Блест</a>, сър <a href="/wbg/%D0%9B%D0%BE%D1%80%D1%8A%D0%BD%D1%81_%D0%9E%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B5" title="Лорънс Оливие" wx:linktype="known" wx:pagename="Лорънс_Оливие" wx:page_id="167682" id="wx535">Лорънс Оливие</a>, <a href="/wbg/%D0%AA%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%81%D1%82_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Ърнест Борнин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ърнест_Борнин" id="wx536">Ърнест Борнин</a>, <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D1%8A%D0%BB%D0%B0%D1%81_%D0%9A%D0%BB%D0%B5%D0%B9" class="new" title="Никълас Клей" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Никълас_Клей" id="wx537">Никълас Клей</a>, <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B8-%D0%90%D0%BD_%D0%94%D0%B0%D1%83%D0%BD" class="new" title="Лесли-Ан Даун" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лесли-Ан_Даун" id="wx538">Лесли-Ан Даун</a>, <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D1%8F_%D0%A5%D1%8A%D1%81%D0%B8" class="new" title="Оливия Хъси" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Оливия_Хъси" id="wx539">Оливия Хъси</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%BE" title="Франко Неро" wx:linktype="known" wx:pagename="Франко_Неро" wx:page_id="139172" id="wx540">Франко Неро</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D1%8A%D0%BD%D0%B8_%D0%9A%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%BB" class="new" title="Антъни Куейл" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Антъни_Куейл" id="wx541">Антъни Куейл</a>. Често Помпей е сцена за действия, които нямат нищо общо нито с историческия град, нито с литературните произведения по темата. Такъв е филмът <i id="wx542">Warrior Queen</i> (1987) на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D0%BE_%D0%94_%D0%90%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%BE" class="new" title="Джо Д Амато" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джо_Д_Амато" id="wx543">Джо Д Амато</a> и редица английски сериали.</p>

<p id="wx544">Особено впечатляваща е срещата между модерната поп-култура и античността, състояла се през <a href="/wbg/1972" title="1972" wx:linktype="known" wx:pagename="1972" wx:page_id="2794" id="wx545">1972</a> г., когато рок-групата <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D0%BD%D0%BA_%D0%A4%D0%BB%D0%BE%D0%B9%D0%B4" title="Пинк Флойд" wx:linktype="known" wx:pagename="Пинк_Флойд" wx:page_id="10441" id="wx546">Пинк Флойд</a> изнася концерт сред руините на Помпей.</p>

<a id="_.D0.97.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5.2C_.D0.BC.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D0.BB.D0.BE_.D0.B8_.D0.B1.D1.8A.D0.B4.D0.B5.D1.89.D0.B5" name=".D0.97.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5.2C_.D0.BC.D0.B8.D0.BD.D0.B0.D0.BB.D0.BE_.D0.B8_.D0.B1.D1.8A.D0.B4.D0.B5.D1.89.D0.B5"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Значение, минало и бъдеще" id="wxsec10"><h2 id="wx547">Значение, минало и бъдеще</h2>

<p id="wx548">През последните години, новите изследвания опровергаха множество митове за Помпей като погрешни. Така например се смята, че широко разпространената теория, че с откриването на Помпей сме попаднали на представителен римски град, който „застинал” недокоснат заради изригването на Везувий, не е валидна. Оказва се, че още от римско време и по-късно, мародери и иманяри са ограбвали града, унищожавали са важни археологически елементи. До погрешни археологически изводи са водели и фалшифициранията на находки през първите 100 години от изследването на града. Тъй като са се търсели само ценни находки, често намерени на едно място материали били представяни за намерени на друго. Не е вярно също така, че жителите на Помпей са били застигнати от бедствието неочаквано и без предупреждение. Вулканът давал знаци за активирането си дни наред и много помпейски граждани напуснали града заедно със семействата и имуществото си. И накрая – градът още не се бил възстановил напълно от земетресението от 62 г., поради което има множество нетипични археологически находки, като жилищни помещения, в които живеели твърде много хора, полуизградени и ремонтирани сгради или направо руини.</p>

<p id="wx549">Заемащата днес 44 хектара разчистена територия от Помпей е най-голямата позната в света площ от руини. Тя поставя пред днешните археолози сериозни, сякаш нерешими проблеми. Много от сградите са в лошо състояние, отчасти застрашени от срутване. Спасяването на руините може да стане само с международно сътрудничество. Италианската държава също реагира и даде на управата на Помпей голяма самостоятелност и финансова автономия. От 1997 г. Помпей е в списъка на обектите от <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE_%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Световно наследство" wx:linktype="known" wx:pagename="Световно_наследство" wx:page_id="103566" id="wx550">световното културно наследство</a> на <a href="/wbg/%D0%AE%D0%9D%D0%95%D0%A1%D0%9A%D0%9E" title="ЮНЕСКО" wx:linktype="known" wx:pagename="ЮНЕСКО" wx:page_id="151587" id="wx551">ЮНЕСКО</a>. Най-важната задача за съвременните археолози, изследователи и реставратори е да спрат разрушителните процеси в града, да го опазят и същевременно да осигурят достъп на обществеността до него. Въпреки положените усилия, това все още не е постигнато и големи части от града са затворени за посетители. Ежегодно около 2 милиона души посещават града, а туристите са значим стопански фактор за региона.</p>

<a id="_.D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0_2" name=".D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0_2"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Литература" id="wxsec11"><h2 id="wx552">Литература</h2>

<ul id="wx553">
<li id="wx554">
<p id="wx555">Майкъл Грант: <i id="wx556">Помпей, Херкулан. Pompeji, Herculaneum. Untergang und Auferstehung der Städte am Vesuv</i>, Gondrom, Bindlach 1988 (Оригинално заглавие: <i id="wx557">Cities of Vesuvius</i>, 1971) <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3811206028" class="internal" id="wx558">ISBN 3-8112-0602-8</a></p>
</li>

<li id="wx559">
<p id="wx560">Liselotte Eschebach: <i id="wx561">Gebäudeverzeichnis und Stadtplan der antiken Stadt Pompeji</i>, Böhlau, Köln-Weimar-Wien 1993</p>
</li>

<li id="wx562">
<p id="wx563">Paul Zanker: <i id="wx564">Pompeji. Stadtbild und Wohngeschmack</i>. Zabern, Mainz 1995 (Kulturgeschichte der Antiken Welt, Bd. 61) <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3805316852" class="internal" id="wx565">ISBN 3-8053-1685-2</a></p>
</li>

<li id="wx566">
<p id="wx567">Robert Étienne: <i id="wx568">Pompeji. Das Leben in einer antiken Stadt</i>, Reclam, Stuttgart 1974, 5. Auflage, Stuttgart 1998. <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3150103703" class="internal" id="wx569">ISBN 3-15-010370-3</a></p>
</li>

<li id="wx570">
<p id="wx571">Filippo Coarelli (Hrsg.), Eugenio La Rocca, Mariette de Vos Raajimakers und Arnold de Vos: <i id="wx572">Pompeji. Archäologischer Führer</i>. Lübbe, Bergisch Gladbach 1993. 2. Aufl. 1999. <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3404641213" class="internal" id="wx573">ISBN 3-404-64121-3</a></p>
</li>

<li id="wx574">
<p id="wx575">Filippo Coarelli (Hrsg.): <i id="wx576">Pompeji</i>, Hirmer, München 2002. <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3777495301" class="internal" id="wx577">ISBN 3-7774-9530-1</a></p>
</li>

<li id="wx578">
<p id="wx579">Valentin Kockel: <i id="wx580">Pompeji</i>, in: "Der Neue Pauly", Bd. 15/2, Sp. 472-490</p>
</li>

<li id="wx581">
<p id="wx582">Thorsten Fitzon: <i id="wx583">Pompeji/Rezeption des freigelegten Pompeji in Literatur und Film</i>, in: "Der Neue Pauly", Bd. 15/2, Sp. 490-496</p>
</li>

<li id="wx584">
<p id="wx585">Thorsten Fitzon: <i id="wx586">Reisen in das befremdliche Pompeji</i>, Berlin und New York: Walter de Gruyter 2004. (Quellen und Forschungen zur Literatur- und Kulturgeschichte 29) <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3110178982" class="internal" id="wx587">ISBN 3-1101-7898-2</a></p>
</li>

<li id="wx588">
<p id="wx589">Ciro Nappo: <i id="wx590">Pompeji. Die versunkene Stadt</i>, Verlag Karl Müller, Köln 2004 ISBN3-89893-563-9</p>
</li>

<li id="wx591">
<p id="wx592">Jens-Arne Dickmann: <i id="wx593">Pompeji. Archäologie und Geschichte</i>, C.H. Beck, München 2005 (C.H.Beck Wissen) <a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Booksources&amp;isbn=3406508871" class="internal" id="wx594">ISBN 3-406-50887-1</a></p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec12"><h2 id="wx595">Външни препратки</h2>

<p id="wx596"><b id="wx597">Allgemeines</b></p>

<ul id="wx598">
<li id="wx599"><a href="http://www.pompeji.de/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx600">Уебсайт за Помпей (на немски)</a></li>

<li id="wx601"><a href="http://www.iath.virginia.edu/pompeii/page-1.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx602">Проект Форум на Помпей</a></li>

<li id="wx603"><a href="http://www.abi01.de/pompeji" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx604">Специализиран труд за античния Помпей</a></li>

<li id="wx605"><a href="http://www.antikefan.de/Bilder/pompeji/pompeji.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx606">Помпей – най-добре запазеният град от Римската империя.</a></li>

<li id="wx607"><a href="http://www.wdr5.de/sendungen/neugier_genuegt/manuskript/030306reisen_pompeji.pdf" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx608">Информация за посетители (PDF WDR5 3.3.2006)</a></li>
</ul>

<p id="wx609"><b id="wx610">Картинки</b></p>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Commons" page_id="44563"/>
<div class="noprint plainlinks" style="clear: right; border: solid #aaa 1px; margin: 0 0 1em 1em; font-size: 90%; background: #f9f9f9; width: 236px; padding: 4px; text-align: left; float: right;" id="wx611">
<div style="float: left;" id="wx612">
<div class="wx_image" wx:align="none" id="wx613"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Commons-logo.svg" title="Емблема на Общомедия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Commons-logo.svg" id="wx614"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Commons-logo.svg" alt="Емблема на Общомедия" width="50" id="wx615"/></a></div>
</div>

<div style="margin-left: 56px;" id="wx616"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Общомедия" wx:linktype="known" wx:pagename="Общомедия" wx:page_id="44566" id="wx617">Общомедия</a>
<p id="wx618">разполага с</p>

<div style="margin-left: 10px;" class="interProject" id="wx619"><i id="wx620"><b id="wx621"><a href="http://commons.wikimedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B9?uselang=bg" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx622">мултимедийно съдържание за Помпей</a></b></i></div>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
<ul id="wx623">
<li id="wx624"><a href="http://www.jhauser.us/pictures/history/Romans/Pompeii/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx625">Снимки от днешен Помпей</a></li>

<li id="wx626"><a href="http://astrid-kaiser.de/gallery/album57" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx627">Фотоалбум Помпей днес</a></li>
</ul>

<p id="wx628"><b id="wx629">Литература</b></p>

<ul id="wx630">
<li id="wx631"><a href="http://www.lektueren.de" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx632">Сборник исторически пътеписи за Помпей, 1750-1870 от Торстен Фитцон (на немски)</a></li>

<li id="wx633"><a href="http://www.hist-rom.de/themen/pompeii.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx634">Исторически романи за Помпей (на немски)</a></li>

<li id="wx635"><a href="http://www.latein24.de/modules.php?op=modload&amp;name=Sections&amp;file=index&amp;req=viewarticle&amp;artid=177&amp;page=1" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx636">Писма на Плиний Млади в които се описва между другото и изригването на Везувий, част 1</a></li>

<li id="wx637"><a href="http://www.latein24.de/modules.php?op=modload&amp;name=Sections&amp;file=index&amp;req=viewarticle&amp;artid=178&amp;page=1" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx638">Писма на Плиний Млади в които се описва между другото и изригването на Везувий, част 2</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t4" pagename="Шаблон:ОСН_Италия" page_id="117932"/>
<div class="NavFrame" style="background-color:#f7f8ff;clear:both;margin-top:1em;margin-bottom:1em;" id="wx639">
<div class="NavHead" style="background-color:#ccccff; padding:3px; border:1px solid #aaaaaa;" id="wx640">
<div class="wx_image" wx:align="left" id="wx641"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag_of_Italy.svg" title="Flag of Italy" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Flag_of_Italy.svg" id="wx642"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag_of_Italy.svg" alt="Flag of Italy" width="30" id="wx643"/></a></div>

<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8A%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE_%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE_%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%BE_%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%BD%D0%B0_%D0%AE%D0%9D%D0%95%D0%A1%D0%9A%D0%9E" title="Списък на световното културно и природно наследство на ЮНЕСКО" wx:linktype="known" wx:pagename="Списък_на_световното_културно_и_природно_наследство_на_ЮНЕСКО" wx:page_id="92831" id="wx644">Обекти от световното наследство</a>
<p id="wx645">в <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx646">Италия</a></p>
</div>

<div class="NavContent" style="font-size:90%;" id="wx647">
<p id="wx648"><a href="/wbg/%D0%95%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8" title="Еолийски острови" wx:linktype="known" wx:pagename="Еолийски_острови" wx:page_id="154757" id="wx649">Еолийски острови</a> | <a href="/wbg/%D0%90%D0%BA%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%8F" class="new" title="Аквилея" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Аквилея" id="wx650">Аквилея</a> | <a href="/wbg/%D0%90%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%BE" title="Агридженто" wx:linktype="known" wx:pagename="Агридженто" wx:page_id="183253" id="wx651">Археологическите разкопки в Агридженто</a> | <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B9" title="Помпей" wx:linktype="self" wx:pagename="Помпей" wx:page_id="83217" id="wx652">Археологическите разкопки в Помпей</a>, <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Херкулан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Херкулан" id="wx653">Херкулан</a> и <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%80%D0%B5_%D0%90%D0%BD%D1%83%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Торе Анунциата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Торе_Анунциата" id="wx654">Торе Анунциата</a> | <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%B7%D0%B8" title="Асизи" wx:linktype="known" wx:pagename="Асизи" wx:page_id="84354" id="wx655">Франсискански паметници в Асизи</a> | <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%28%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D1%83%D0%B0%29" class="new" title="Ботаническа градина (Падуа)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ботаническа_градина_(Падуа)" id="wx656">Ботаническата градина в Падуа</a> | <a href="/wbg/%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%86_%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0" class="new" title="Дворец Казерта" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дворец_Казерта" id="wx657">Кралският дворец в Казерта</a> | <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB_%D0%B4%D0%B5%D0%BB_%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B5" title="Кастел дел Монте" wx:linktype="known" wx:pagename="Кастел_дел_Монте" wx:page_id="117942" id="wx658">Замъкът Кастел дел Монте</a> | <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%A7%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%BE_%D0%B8_%D0%92%D0%B0%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B8_%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D0%BE" class="new" title="Парк Чиленто и Вало ди Диано" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Парк_Чиленто_и_Вало_ди_Диано" id="wx659">Парк Чиленто и Вало ди Диано</a> с <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BC" class="new" title="Пестум" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пестум" id="wx660">Пестум</a> и <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Велия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Велия" id="wx661">Велия</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%B5_%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D0%B5" title="Санта Мария деле Грацие" wx:linktype="known" wx:pagename="Санта_Мария_деле_Грацие" wx:page_id="117969" id="wx662">Санта Мария деле Грацие</a> в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BE" title="Милано" wx:linktype="known" wx:pagename="Милано" wx:page_id="64815" id="wx663">Милано</a> | <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%84%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B1%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D0%B5" title="Амалфийско крайбрежие" wx:linktype="known" wx:pagename="Амалфийско_крайбрежие" wx:page_id="94578" id="wx664">Амалфийско крайбрежие</a> | <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BF%D0%B8_%D0%B4%60%D0%90%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Креспи д`Ада" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Креспи_д`Ада" id="wx665">Креспи д`Ада</a> | <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8" class="new" title="Черветери" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Черветери" id="wx666">Етруски некропол в Черветери</a> и <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Тарквиния" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тарквиния" id="wx667">Тарквиния</a> | <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%A4%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%80%D0%B0" class="new" title="Исторически център на Ферара" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исторически_център_на_Ферара" id="wx668">Исторически център на Ферара</a> | <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%A4%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Исторически център на Флоренция" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исторически_център_на_Флоренция" id="wx669">Исторически център на Флоренция</a> | <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B0" title="Генуа" wx:linktype="known" wx:pagename="Генуа" wx:page_id="74250" id="wx670">Дворците на Генуа</a> | <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0" class="new" title="Матера" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Матера" id="wx671">Матера</a> | <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B0" title="Модена" wx:linktype="known" wx:pagename="Модена" wx:page_id="153190" id="wx672">Модена</a>: <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B2_%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Катедралата в Модена" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Катедралата_в_Модена" id="wx673">Катедралата в Модена</a>, <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%80%D0%B5_%D0%A7%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Торе Чивика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Торе_Чивика" id="wx674">кулата Торе Чивика</a> и <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D0%B0%D1%86%D0%B0_%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B5" class="new" title="Пиаца Гранде" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пиаца_Гранде" id="wx675">площада Пиаца Гранде</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BB_%D0%B4%D0%B8_%D0%9D%D0%BE%D1%82%D0%BE" class="new" title="Вал ди Ното" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вал_ди_Ното" id="wx676">Къснобарокови градове в района на Вал ди Ното</a> | <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%9D%D0%B5%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB" class="new" title="Исторически център на Неапол" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исторически_център_на_Неапол" id="wx677">Исторически център на Неапол</a> | <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Кампо дей Мираколи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кампо_дей_Мираколи" id="wx678">Кампо дей Мираколи</a> в <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D0%B7%D0%B0" title="Пиза" wx:linktype="known" wx:pagename="Пиза" wx:page_id="28495" id="wx679">Пиза</a>| <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%9F%D0%B8%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B0" class="new" title="Исторически център на Пиенца" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исторически_център_на_Пиенца" id="wx680">Исторически център на Пиенца</a> | <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B5" class="new" title="Портовенере" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Портовенере" id="wx681">Портовенере</a>, <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D1%83%D0%B5_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B5" class="new" title="Чинкуе Тере" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Чинкуе_Тере" id="wx682">Чинкуе Тере</a>, <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D0%BD%D0%BE_%28%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%29" class="new" title="Тино (остров)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тино_(остров)" id="wx683">Тино</a> | <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%B0" title="Равена" wx:linktype="known" wx:pagename="Равена" wx:page_id="29583" id="wx684">Раннохристиянските паметници в Равена</a> | <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Кралските резиденции на Савоите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кралските_резиденции_на_Савоите" id="wx685">Кралските резиденции на Савоите</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BB_%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Вал Камоника" wx:linktype="known" wx:pagename="Вал_Камоника" wx:page_id="117948" id="wx686">Скалната живопис във Вал Камоника</a> | <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx687">Рим</a> (<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BF%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BB" class="new" title="Папски престол" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Папски_престол" id="wx688">Папския престол</a>) | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_%D0%9F%D0%B8%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%82_%D0%B8_%D0%9B%D0%BE%D0%BC%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Свещенните планини на Пиемонт и Ломбардия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Свещенните_планини_на_Пиемонт_и_Ломбардия" id="wx689">Свещенните планини на Пиемонт и Ломбардия</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD_%D0%94%D0%B6%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D0%BE" class="new" title="Сан Джиминяно" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сан_Джиминяно" id="wx690">Исторически център на Сан Джиминяно</a> | <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D0%B8%D0%B5%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Исторически център на Сиена" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исторически_център_на_Сиена" id="wx691">Исторически център на Сиена</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8_%D0%9D%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8" class="new" title="Си Нуракси" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Си_Нуракси" id="wx692">Си Нуракси</a> в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Барумини" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Барумини" id="wx693">Барумини</a> | <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%B7%D0%B0" title="Сиракуза" wx:linktype="known" wx:pagename="Сиракуза" wx:page_id="148864" id="wx694">Сиракуза</a> и <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB_%D0%B2_%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Некропол в Панталика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Некропол_в_Панталика" id="wx695">Панталика</a> | <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D1%83%D0%BB%D0%B8" class="new" title="Трули" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Трули" id="wx696">Трули</a> в <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Алберобело" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алберобело" id="wx697">Алберобело</a> | <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8A%D1%80_%D0%BD%D0%B0_%D0%A3%D1%80%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BE" class="new" title="Исторически център на Урбино" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исторически_център_на_Урбино" id="wx698">Исторически център на Урбино</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BB_%D0%94%27%D0%9E%D1%80%D1%87%D0%B0" class="new" title="Вал Д'Орча" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вал_Д'Орча" id="wx699">Вал Д'Орча</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Венеция" wx:linktype="known" wx:pagename="Венеция" wx:page_id="27021" id="wx700">Венеция и нейнaта лагуна</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B0" title="Верона" wx:linktype="known" wx:pagename="Верона" wx:page_id="142934" id="wx701">Верона</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B0" class="new" title="Виченца" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Виченца" id="wx702">Виченца</a> и <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%B5%D0%B0_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BE_%D0%B2%D1%8A%D0%B2_%D0%92%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%BE" class="new" title="Вилите на Андреа Паладио във Венето" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вилите_на_Андреа_Паладио_във_Венето" id="wx703">Вилите на Андреа Паладио във Венето</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%90%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Вила Адриана" wx:linktype="known" wx:pagename="Вила_Адриана" wx:page_id="117954" id="wx704">Вилата на Адриан</a> в <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8" title="Тиволи" wx:linktype="known" wx:pagename="Тиволи" wx:page_id="49226" id="wx705">Тиволи</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%B4%27%D0%95%D1%81%D1%82%D0%B5" class="new" title="Вила д'Есте" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вила_д'Есте" id="wx706">Вила д'Есте</a> | <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%B4%D0%B5%D0%BB_%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5" title="Вила дел Казале" wx:linktype="known" wx:pagename="Вила_дел_Казале" wx:page_id="87808" id="wx707">Вила Романа дел Казале</a></p>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t4"/>
<wx:template id="wx_t5" pagename="Шаблон:Избрана_статия" page_id="67631"/>
<div style="position:absolute; z-index:100; right:15px; top:10px;" class="metadata topicon" id="featured-star">
<div style="position: relative; width: 25px; height: 25px; overflow: hidden" id="wx708">
<div style="position: absolute; top: 0px; left: 0px; font-size: 100px; overflow: hidden; line-height: 100px; z-index: 3" id="wx709"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:%D0%98%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8" class="new" title="Уикипедия:Избрани статии" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:Избрани_статии" id="wx710"><span title="Това е избрана статия. Щракнете тук за повече информация." id="wx711">   </span></a></div>

<div style="position: absolute; top: 0px; left: 0px; z-index: 2" id="wx712"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Cscr-featured.svg" title="Това е избрана статия.  Щракнете тук за повече информация." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Cscr-featured.svg" id="wx713"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Cscr-featured.svg" alt="Това е избрана статия.  Щракнете тук за повече информация." width="25" id="wx714"/></a></div>
</div>
</div>

<table style="width:80%; text-align:justify; padding:5px; background-color:#f7f9ff; border:1px solid #8888aa; margin:0.5em auto; clear:both;" id="wx715">
<tr id="wx716">
<td id="wx717"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Goldenwiki_1.5.png" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Goldenwiki_1.5.png" id="wx718"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Goldenwiki_1.5.png" alt="" width="40" id="wx719"/></a> </td>
<td style="padding-left: 10px" id="wx720">
<p id="wx721">Тази статия е включена в списъка на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%98%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8" title="Категория:Избрани статии" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Избрани_статии" wx:page_id="67632" id="wx722">избраните</a> на <a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B9&amp;oldid=675433" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx723">4 декември 2006</a>. Тя е призната от участниците в проекта за една от най-добрите статии на български език в Уикипедия.</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t5"/>
<p id="wx724"><wx:template id="wx_t6" pagename="Шаблон:Link_FA" page_id="62909"/>
<span id="interwiki-de-fa"/></p>

<p id="wx725"><wx:templateend start="wx_t6"/>
<wx:template id="wx_t7" pagename="Шаблон:Link_FA" page_id="62909"/>
<span id="interwiki-fi-fa"/></p>

<p id="wx726"><wx:templateend start="wx_t7"/>
<wx:template id="wx_t8" pagename="Шаблон:Link_FA" page_id="62909"/>
<span id="interwiki-id-fa"/></p>

<wx:templateend start="wx_t8"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B9" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx727">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx728"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9E%D0%B1%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE_%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%B2_%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Обекти на световното наследство в Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Обекти_на_световното_наследство_в_Италия" wx:page_id="141298" id="wx729">Обекти на световното наследство в Италия</a></span> | <span dir="ltr" id="wx730"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%98%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8" title="Категория:Избрани статии" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Избрани_статии" wx:page_id="67632" id="wx731">Избрани статии</a></span> | <span dir="ltr" id="wx732"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Категория:Древен Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Древен_Рим" wx:page_id="19854" id="wx733">Древен Рим</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%A8%D9%88%D9%85%D8%A8%D9%8A" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:بومبي" id="wx734">العربية</a> | <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Pompeji" id="wx735">Bosanski</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Pompeia" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Pompeia" id="wx736">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Pompeje" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Pompeje" id="wx737">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Pompeji" id="wx738">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Pompeji" id="wx739">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Pompeii" id="wx740">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Pompejo_%28urbo%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Pompejo_(urbo)" id="wx741">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Pompeya" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Pompeya" id="wx742">Español</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Pompei" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Pompei" id="wx743">Eesti</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Pompeji" id="wx744">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Pomp%C3%A9i" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Pompéi" id="wx745">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Pompeia" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Pompeia" id="wx746">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A4%D7%95%D7%9E%D7%A4%D7%99%D7%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:פומפיי" id="wx747">עברית</a> | <a href="http://hi.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%AA%E0%A5%8B%E0%A4%AE%E0%A5%8D%E0%A4%AA%E0%A5%87%E0%A4%87" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hi:पोम्पेइ" id="wx748">हिन्दी</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Pompeji" id="wx749">Hrvatski</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Pompeii" id="wx750">Magyar</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Pompeii" id="wx751">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://is.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="is:Pompeii" id="wx752">Íslenska</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Pompei" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Pompei" id="wx753">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%9D%E3%83%B3%E3%83%9A%E3%82%A4" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:ポンペイ" id="wx754">日本語</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Pompeii" id="wx755">Latina</a> | <a href="http://lb.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lb:Pompeji" id="wx756">Lëtzebuergesch</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Pomp%C4%97ja" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Pompėja" id="wx757">Lietuvių</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Pompeji" id="wx758">Latviešu</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%98%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Помпеја" id="wx759">Македонски</a> | <a href="http://nap.wikipedia.org/wiki/Pompei" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nap:Pompei" id="wx760">Nnapulitano</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Pompeii" id="wx761">Nederlands</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Pompeii" id="wx762">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Pompeii" id="wx763">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Pompeje" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Pompeje" id="wx764">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Pomp%C3%A9ia" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Pompéia" id="wx765">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Pompeii" id="wx766">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Помпеи" id="wx767">Русский</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Pompeje" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Pompeje" id="wx768">Slovenčina</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Pompeji" id="wx769">Slovenščina</a> | <a href="http://su.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="su:Pompeii" id="wx770">Basa Sunda</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Pompeji" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Pompeji" id="wx771">Svenska</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%9B%E0%B8%AD%E0%B8%A1%E0%B9%80%E0%B8%9B%E0%B8%AD%E0%B8%B5" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:ปอมเปอี" id="wx772">ไทย</a> | <a href="http://vi.wikipedia.org/wiki/Pompeii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="vi:Pompeii" id="wx773">Tiếng Việt</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%BA%9E%E5%9F%B9%E5%9F%8E" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:庞培城" id="wx774">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx775">римския град</p>
</wx:argument><wx:argument name="2">
<p id="wx776">римския политик и пълководец</p>
</wx:argument><wx:argument name="3">
<p id="wx777">Помпей Велики</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx778">Постройки в Помпей</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx779">Помпей</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t4"/>
<wx:templatearguments for="wx_t5"><wx:argument name="1">
<p id="wx780">675433</p>
</wx:argument><wx:argument name="2">
<p id="wx781">4 декември 2006</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t6"><wx:argument name="1">
<p id="wx782">de</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t7"><wx:argument name="1">
<p id="wx783">fi</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t8"><wx:argument name="1">
<p id="wx784">id</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
