<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Фурен</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Фурен"/>
<meta name="wx_page_id" content="11117"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Фурен" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Фурен</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Фурен</b> е <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BB%D0%BE" title="Село" wx:linktype="known" wx:pagename="Село" wx:page_id="10546" id="wx4">село</a> в Северозападна <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx5">България</a>. То се намира в <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BB" title="Община Криводол" wx:linktype="known" wx:pagename="Община_Криводол" wx:page_id="25411" id="wx6">община Криводол</a>, <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82_%D0%92%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B0" title="Област Враца" wx:linktype="known" wx:pagename="Област_Враца" wx:page_id="9632" id="wx7">Област Враца</a>.</p>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Обработка" page_id="25734"/>
<table style="" class="metadata plainlinks ambox ambox-style" id="wx8">
<tr id="wx9">
<td class="ambox-image" id="wx10">
<div style="width:52px;" id="wx11"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Broom_icon.svg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Broom_icon.svg" id="wx12"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Broom_icon.svg" alt="" width="40" id="wx13"/></a></div>
</td>
<td class="ambox-text" id="wx14"><b id="wx15">Тази статия се нуждае от подобрение.</b><br id="wx16"/>
<p id="wx17">Необходимо е: <i id="wx18">форматиране</i>. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, просто щракнете на <a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%A4%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BD&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx19">редактиране</a> и нанесете нужните корекции.</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Селище_в_България" page_id="96500"/>
<table class="toccolours" border="0" style="font-size:0.95em; margin:1em 0 1em 1em; float:right;" id="wx20">
<tr class="hrow" id="wx21">
<th colspan="2" align="center" id="wx22">
<p id="wx23">Фурен</p>
</th>
</tr>

<tr class="odd" id="wx24">
<td colspan="2" align="center" id="wx25">
<p id="wx26"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Karta_Furen.png" title="Карта на България, мястото на Фурен е отбелязано" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Karta_Furen.png" wx:page_id="5645" id="wx27"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Karta_Furen.png" alt="Карта на България, мястото на Фурен е отбелязано" id="wx28"/></a></p>

<div class="plainlinks" id="wx29"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%88%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Северна ширина" wx:linktype="known" wx:pagename="Северна_ширина" wx:page_id="25237" id="wx30">43° 31' N</a>
<p id="wx31">, <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D0%BB%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Източна дължина" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_дължина" wx:page_id="25261" id="wx32">23° 36' E</a><br id="wx33"/>
(<a href="http://5ko.free.fr/bg/map.php?coords=43%C2%B0+31%27%3B23%C2%B0+36%27&amp;goto=bgmaps" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx34"><span title="Подробна карта от bgmaps.com" id="wx35">карта</span></a> - <a href="http://5ko.free.fr/bg/map.php?coords=43%C2%B0+31%27%3B23%C2%B0+36%27&amp;goto=emapsbg" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx36"><span title="Подробна карта от emaps.bg" id="wx37">карта</span></a> - <a href="http://5ko.free.fr/bg/map.php?coords=43%C2%B0+31%27%3B23%C2%B0+36%27&amp;goto=googlemaps" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx38"><span title="Сателитна снимка от Гугъл" id="wx39">сат. снимка</span></a>)</p>
</div>
</td>
</tr>

<tr class="hrow" id="wx40">
<th colspan="2" align="center" id="wx41">
<p id="wx42">Данни <sup id="wx43"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BB:%D0%9D%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8_%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B0_%D0%B2_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Портал:Населени места в България" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Портал:Населени_места_в_България" id="wx44">*</a></sup></p>
</th>
</tr>

<tr class="odd" id="wx45">
<td id="wx46"><a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Население" wx:linktype="known" wx:pagename="Население" wx:page_id="90138" id="wx47">Население</a>
<p id="wx48">:</p>
</td>
<td id="wx49"><span style="border-bottom: 1px dotted #202020;" title="по настоящ адрес към 2008-03-14, данни на ГРАО" id="wx50">344</span> <sup class="plainlinks" id="wx51"><a href="http://grao.bg/tna/tab02.txt" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx52"/></sup> </td>
</tr>

<tr class="even" id="wx53">
<td id="wx54"><a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Надморска височина" wx:linktype="known" wx:pagename="Надморска_височина" wx:page_id="22687" id="wx55">Надм. височина</a>
<p id="wx56">:</p>
</td>
<td id="wx57">
<p id="wx58">180 <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Метър" wx:linktype="known" wx:pagename="Метър" wx:page_id="10440" id="wx59">m</a></p>
</td>
</tr>

<tr class="odd" id="wx60">
<td id="wx61"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%89%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D0%BE%D0%B4" title="Пощенски код" wx:linktype="known" wx:pagename="Пощенски_код" wx:page_id="26551" id="wx62">Пощ. код</a>
<p id="wx63">:</p>
</td>
<td id="wx64">
<p id="wx65">3075</p>
</td>
</tr>

<tr class="even" id="wx66">
<td id="wx67"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD_%D0%BA%D0%BE%D0%B4" title="Телефонен код" wx:linktype="known" wx:pagename="Телефонен_код" wx:page_id="20731" id="wx68">Тел. код</a>
<p id="wx69">:</p>
</td>
<td id="wx70">
<p id="wx71">091183</p>
</td>
</tr>

<tr class="odd" id="wx72">
<td id="wx73"><a href="/wbg/%D0%9C%D0%9F%D0%A1_%D0%BA%D0%BE%D0%B4" title="МПС код" wx:linktype="known" wx:pagename="МПС_код" wx:page_id="101521" id="wx74">МПС код</a>
<p id="wx75">:</p>
</td>
<td id="wx76"><span style="border-bottom: 1px dotted #202020;" title="Актуален (стар) регистрационен код за автомобилите" id="wx77">ВР (<i id="wx78">Вр</i>)</span> </td>
</tr>

<tr class="hrow" id="wx79">
<th colspan="2" align="center" id="wx80">
<p id="wx81">Администрация</p>
</th>
</tr>

<tr class="odd" id="wx82">
<td id="wx83"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9E%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Области на България" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Области_на_България" wx:page_id="25211" id="wx84">Област</a>
<p id="wx85">:</p>
</td>
<td id="wx86"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82_%D0%92%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B0" title="Област Враца" wx:linktype="known" wx:pagename="Област_Враца" wx:page_id="9632" id="wx87">Враца</a> </td>
</tr>

<tr class="even" id="wx88">
<td valign="top" id="wx89"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D0%B2_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Общини в България" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Общини_в_България" wx:page_id="25388" id="wx90">Община</a>
<p id="wx91">:<br id="wx92"/>
   <small id="wx93">- кмет</small></p>
</td>
<td id="wx94"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BB" title="Община Криводол" wx:linktype="known" wx:pagename="Община_Криводол" wx:page_id="25411" id="wx95">Криводол</a><br id="wx96"/>
<small id="wx97">Николай Иванов<br id="wx98"/>
(<a href="/wbg/%D0%91%D0%A1%D0%9F" title="БСП" wx:linktype="known" wx:pagename="БСП" wx:page_id="23349" id="wx99">БСП</a>)</small> </td>
</tr>

<tr class="odd" id="wx100">
<td valign="top" id="wx101"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Кметство" wx:linktype="known" wx:pagename="Кметство" wx:page_id="96514" id="wx102">Кметство</a>
<p id="wx103">:<br id="wx104"/>
   <small id="wx105">- кмет</small></p>
</td>
<td id="wx106">
<p id="wx107">Фурен<br id="wx108"/>
<small id="wx109">Начо Найденов<br id="wx110"/>
(<a href="/wbg/%D0%91%D0%A1%D0%9F" title="БСП" wx:linktype="known" wx:pagename="БСП" wx:page_id="23349" id="wx111">БСП</a>)</small></p>
</td>
</tr>

<tr class="odd" id="wx112">
<td colspan="2" align="center" id="wx113"/>
</tr>

<tr class="even" id="wx114">
<td colspan="2" align="center" id="wx115"><small class="plainlinks" id="wx116"><a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%A4%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BD&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx117"><span title="Щракнете, за да редактирате и актуализирате данните" id="wx118">промяна на тази таблица</span></a></small> </td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx119">Създал темата Калин Вълов</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="География" id="wxsec2"><h2 id="wx120">География</h2>

<p id="wx121">Село Фурен се намира на 45 километра от Оряхово,Враца, Монтана и е разположено по двата склона на дълбок дол с извори, недалеч от река Рибине. Граничи на изток с Малорад и Рогозен, на юг – с Лесура, на запад – с Лехчево, и на север – с Бели брод. Село Фурен е наричано "центъра на земята", поради еднаквото си разстояние от големите градове.</p>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="История" id="wxsec3"><h2 id="wx122">История</h2>

<p id="wx123">Според жителите на селото, името му произлиза от от вареници (фурни): „Тук, където е заселено селото Фурен е имало още от древни времена вареници (фурни), в които се печело вар, от които и то носи наименованието си Фурен. Покрай тези фурни са заживели стари люде, които са работели на етх и така покрай тех са се направили колиби (жилища) и се е образувало селото. <i id="wx124">(Кратка историческа справка, писана за Комитета за отпразнуване 1000 год. от царството на Симеон и 50 годишнина от Освобождението – 11.01.1928 г. Съхранява се в ТДА – Враца)</i> Фурен е старобългарско селище. То е съществувало през Първото и Второто българско царство на сегашното си място и е заварено от турските поробители в края на ХІV век с днешното си име. В един османски регистър с дата 1620 е записано, че селото има 15 домакинства, а в същия регистър от 1632 г. – 13 домакинства. <i id="wx125">(ТИБИ, т.VІІ, с.265, 348)</i> В селото има стари родове, които не помнят предците им да са се преселили от другаде – Банчовци, Божиновци, Вълковци (от тях са Гутуранците), Герчовци, Кановци (те са едно коляно с Крачуновци), Кордовци, Лукановци, Коновци, Карамелете, Къчовци (от тях са Цоловци), Миризляковци, Пинтаците и Свинарете. В края на ХVІІІ в. В село Фурен се заселил Пейо Пейдака от село Добревци, Ловешко. От него днес са родовете Видинци, Калугерете и Пеевци. Личност, останала в спомените на потомците като изключително противоречива и спорна – според едни той е хайдутин, наследник на прочутият Нано Войвода, според други е предводител на разбойническа банда. Трети пък търсят сблъсъка на доброто и злото у човека и откриват определени аналогии с други популярни народни герои като Бак Шимди и Инджето. Още през първата половина на ХІХ век в село Фурен се заселили от разни места родовете: Дановци – от с. Левчево, Ненковци – от с. Добруша, Костовци и Рашковци – от с. Рашково, Ботевградско, Пунчовци (Коприварете) от с.Мъдан, а Николчовци избягали от с. Попица, защото помаците им заграбили имотите. След 1880 г. се заселили Гребнярете и Турлаците от с.Игнатица, Янинци – от Галатин, Кременченете – от Горна Кремена и Бежанците от Босилеградско. Изселили се от Фурен са Коиловци, които са стар местен род, но избягали във Влашко и на връщане се установили в село Букьовци (Гр. Мизия), където ги наричат и Цековци, по името на заселника Цеко Коилицата. Изселници от Фурен има и в с. Рогозен, наречени Фуренченете. Старата носия на селяните е била белодрешковска. Първото училище е открито през 1868 година от даскал Мито Клепаринеца от Враца. През 1880 г. даскал Цветко от Копривщица поставя инициативата за построяването на първата училищна сграда – двора на сегашното училище. <i id="wx126">(Богдан Николов. От Искър до Огоста. София, 1996, с. 299-300.)</i> Интересни са сведенията, които дават Ст. Георгиев и Т. Икономов в издадения през 1904 година от Оряховското туристическо дружество „Дунавски турист” „Пътеводител за Ореховската околия”: „ …То се намира на 40 км. на югозапад от град Оряхово и е разположено от двете страни на една долина. …Селото е изложено на северния и северозападни ветрове. Климатът е мек и от части влажен. Водата на добитъка и хората е чешмена и достатъчна. Районът на селото е горист, поле и каменист. Фурен има 95 къщи и са повечето надземни. То (населението) брои 540 души жители, от които 256 мъже и 284 жени. От тех 37 мъже и 6 жени са грамотни. Селяните изобщо са трудолюбиви, възприемчиви и вдадени в земеделие, скотовъдство и пчеларство. Селяните най-много страдат от треска, шарка и гърло. Носят се потури, пояс, касачета, вълненици, сукман и престилка. Главната храна за селото е кукуруза и житото. Земята е чернозем. Сеят още: ръж, ечемик, овес и др. При обработването на земята селяните си служели с волове. Селото притежава: 4273 декара ниви, 336 декара гори и 1207 ливади. Средно всяко семейство има по 90 декара земя и харчи годишно около 100-150 лева. Тук развъждат: овце, кози, говеда, свине, коне и др. Добитъкът се цени добре. Развъждат така също: кокошки, гъски и има износ само на яйца. От това село излиза най-хубаво сирене и вълна. Селяните отиват на пазар в Оряхово, Лом и Враца, а карат храните си в Лом и Цибър. Училище е отворено за първи път през 1880 година. …На задължително учение подлежат 32 момчета и 23 момичета. От тях посещават училището 28 момчета и 15 момичета. Училищната библиотека има 20 книги и 19 списания. Учител е Ив. Цветков (семинарист). Селяните изобщо се отнасят симпатично към училището и науката. Събор става всяка година на Петковден. Населението е чисто българско<i id="wx127">.”(Ст. Георгиев, Т. Икономов. Пътеводител на Оряховска околия. Свищов, Оряховско туристическо дружество „Дунавски турист”, 1904, с.127-127.)</i> В цитираната по-горе историческа справка от 1928 година четем: „Преди Освобождението не е имало нито черква, нито училище (има се предвид училищна сграда) , а така също и други обществени заведения, освен частни къщи. Жителите са черпели вода от сред селския извор, който извор и днес съществува (1928 година) – селската чешма и се черпи вода от него. Преди Освобождението е имало около 80 къщи, от които едва 10 покрити с керемиди, а останалите с пръст. Сега работната земя на селото е около 7000 декари, а в турско време е имало едва 1000 декари. Жителите на селото са ходели през турско време на пазар в град Плевен. За първи път руските войски са дошли тук през 1877 г. от гр. Орехово.” Сщият документ сочи като загинали участници в Балканската и Европейската войни общо 15 души. Сочи се брой на населението 1928 г – 1080 жители и още „В селото сега има първоначално училище – 125 ученици и 4 души учители (две учителки и двама учители). Съществува също и новообразуваното читалище „Ботев”, има и общинско управление.” В друга справка, направена през 1939 година от директора на училището, също съхранявана в ТДА – Враца се казва: „Един старец разказва, че преди 77 години запомнил селото с около 15-20 къщи, разположени около едно кладенче – извор сред непроходима гора. Сега то брои 235 български къщи и 6 цигански. Българското население брои 1305 души, а циганското 42 души. Българите изповядат източно-православната вяра, а циганите – мохамеданска... ...Учениците са 247, учителите - 7... ...Населението от край време се е занимавало със земеделие. Сеят главно пшеница и царевица, но сеят и други житни растения. Отглеждат овце, говеда и коне, но по-малко. Всяко семейство почти си има лозе от 2-3 декари. Бубарството е застъпено.” „По облеклото си старото население на село Фурен спада към белодрешковците. В празник мъжете се обличали с шалвари, съшити от тънък шаек. На главата си носели червени шапки, подобно на турските фесове, само че без пискюл и по-ниски. Всекидневното им облекло било съшито от бел шаек. Панталони – беневреци с много цепнатини. Късаче дълго до коленете и елече-джамаданче. На главите си носели калпаци, а краката си обували с цървули.; Жените се обличали в дълги калчищени ризи, които пошивали с червени конци по ръкавите, полите и около врата. Носели червени гъсто надиплени вълненици, перки престилки и забрадки на главите”. <i id="wx128">(Автор на статията: Калина Тодорова)</i> с. Фурен е много старо селище.Разположено е между селата Лесура, Бели Брод, Малорад. Има си своя река Рибине с изключителна природа и прекрасни кътчета за лов,риболов и развлечения.Хората се занимават предимно със земеделие и животновъдство. Има данни за древно тракийско селище с керамични и други находки. Земята е изключително плодородна, с обширни полета, лозя и пасища. Отглежда се жито, слънчоглед, царевица и др.земеделски култури.Отглеждат се също така крави, овце, кози, свине. Макар че през последните години живота не само в с.Фурен ,а и във всяко българско село е тежко и трудно и младите напускат селото и повечето живеят и работят в чужбина.Но живота постепенно се подобрява и много започват да се завръщат към родния си край.</p>

<p id="wx129"><br id="wx130"/>
</p>

<a id="_.D0.9A.D1.83.D0.BB.D1.82.D1.83.D1.80.D0.BD.D0.B8_.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D1.80.D0.BE.D0.B4.D0.BD.D0.B8_.D0.B7.D0.B0.D0.B1.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B8" name=".D0.9A.D1.83.D0.BB.D1.82.D1.83.D1.80.D0.BD.D0.B8_.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D1.80.D0.BE.D0.B4.D0.BD.D0.B8_.D0.B7.D0.B0.D0.B1.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Културни и природни забележителности" id="wxsec4"><h2 id="wx131">Културни и природни забележителности</h2>

<p id="wx132">Районът на Фурен е богат на праисторически и антични селища: в местността Свинарска дръмка има следи от селище, обитавано през медно-каменната епоха и са намерени пробити бойни каменни чукове.; на височината Чукара е имало укрепено селище от втория период на медно-каменната епоха и е обитавано през ІV-то хилядолетие пр. Хр. Селища, обитавани през бронзовата и желязната епоха, са известни в местностите Дренова дръмка, Слатината и Хайдушкото кладенче. В местността Школското е намерен комбиниран калъп от слюдест талкошист, в който са били отливани два различни по форма и предназначение предмета. – датира от края на бронзовата епоха – средата на ІІ-то хилядолетие пр. Хр. <i id="wx133">(Богдан Николов. Сп. Археология, 1974, кн.1, с.47—49, обр. 9-11.)</i> В местността Глодниа камик са открити медни съдове, железни върхове на копия и един бронзов симполум, датиращи от римската епоха на Балканите. Западно от селото на левия бряг на р. Рибиньъ върху естествено защитена скалиста тераса са развалините на градището Костадин (намира се в м. Левческото – т.е. в землището на съседното село Левчево). Долният му културен пласт е от укрепено селище – края на медно-каменната епоха. Над него се строени крепости и укрепление през късната античност и ранното средновековие. Вероятно тази крепост е дала през късната античност името на днешното село Фурен. Това име е произлязло от гръцката дума фруриен, която означава укрепление, градище, твърдина. До средата на ХХ в. съществувал оброк в близост до пещерата, в местността Костадин или както я наричат във Фурен – „Костадин камик” и тук се събирали хора от околните села през пролетта в деня на свети Константин и Елена. Тракийски общества са обитавали землището на днешното Фурен и са оставили следи от селища и няколко земни надгробни могили. <i id="wx134">(Богдан Николов. От Искър до Огоста. София, 1996, с.298-299.)</i> Природните забележителности на с. Фурен за забележителни реката Рибине със своята природа и божествени кътчета за отдих, пещерата Меча дупка, язовира с изключителни условия за риболов. В края на месец октомври е събора на с. Фурен, също така на Чукара всяка година се провежда кушията на която се състезават най-добрите коне от района. От 2007 г. с.Фурен има и своя църква.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B5.D0.B4.D0.BE.D0.B2.D0.BD.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.B1.D0.B8.D1.82.D0.B8.D1.8F" name=".D0.A0.D0.B5.D0.B4.D0.BE.D0.B2.D0.BD.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.B1.D0.B8.D1.82.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Редовни събития" id="wxsec5"><h2 id="wx135">Редовни събития</h2>

<a id="_.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8" name=".D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Други" id="wxsec6"><h2 id="wx136">Други</h2>

<a id="_.D0.98.D0.B7_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BD.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0.D1.80.D0.BE.D0.B4.D0.B5.D0.BD_.D0.BA.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B4.D0.B0.D1.80_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.B5.D0.BB.D0.BE_.D0.A4.D1.83.D1.80.D0.B5.D0.BD" name=".D0.98.D0.B7_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BD.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0.D1.80.D0.BE.D0.B4.D0.B5.D0.BD_.D0.BA.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B4.D0.B0.D1.80_.D0.BD.D0.B0_.D1.81.D0.B5.D0.BB.D0.BE_.D0.A4.D1.83.D1.80.D0.B5.D0.BD"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Из празничния народен календар на село Фурен" id="wxsec7"><h2 id="wx137">Из празничния народен календар на село Фурен</h2>

<p id="wx138"><b id="wx139">Никулден</b> „Свариме жито. Рибник си праиме. Лебове месиме – е и един „рогат” леб. Кади са на свети Никола: турнеме жито на леба и прекадиме и дигнеме леба нагоре, чупиме го, а един вика: „Да са роди, да са роди и да са притури у Слатината (местност край селото) – там да са пребътне!” И три пъти ше го каже. Но тоа, дека е кадил, он дръжи леба, та другите си чупат и он нарича. После са сбереме мааленски и чупиме па рибника.” <b id="wx140">Игнажден</b> В село Фурен „ако та спооди некой, ше земе шумка от дръвника и със шумката – „Шиленца, пиленца...”- ша нарече и ше а унесе да я бодне на огнището, на веригата.” Почти навсякъде във Врачанско е познат обичаят срещу Игнат момите “да се сеят”. Преди да си легне, момата взема шепа жито, излиза на двора, затваря очи и символично “сее”, с думите: “Който е мой, да дойде нощес да жъне нивата!” Този момък, който й се „присъни” през нощта, значи за него ще се омъжи.Във Фурен „се сеели” по същия начин и тъй наричали, само че „посявали” шепа жито или шепа „кукуруз” - царевица на дръвника! <b id="wx141">Бъдни вечер</b> Месят се обредни хлябове, наречени на Господа и Богородица, и на къщата, и на стоката. Приготвя се баница или тиквеник. На трапезата се поставя от “сичко, какво има у къщата”, стига да е постно – това се прави, за да е сита идната година, за да се роди от всичко. Непременно домакинята приготвя пълнени чушки с боб, постни сърми. Печената тиква, варения кукуруз, сушените сливи, ябълки също са задължителни, както и мед, сол, вино. Всички сядат на трапезата заедно и заедно стават – та да се чупят пиленцата. Най-старият в дома кади и благославя, разчупва обредния хляб и подава на всекиго по парченце. На червения конец се ниже бел лук и тиквеното семе - правят се герданчета и гривнички, които се носят през “Мръсните нощи” за от каракончо - смята се, че те предпазват от всякакви зли сили. Във Фурен на Бъдни вечер момите „се сеят” на дръвника и наричат – както на Игнат. <b id="wx142">Пролетните обичаи</b>„Кога за пръв път видиме щъркел, кога долетат – това на Младенци – му викаме: Щръко, мръко, тебе боли глава, мене нема нищо! Мартениците ги връзваме на дръво, къде ражда. Ластовиците лазда идват по-късно. Чула съм, че фръгат земя у градината – за копрец, кой нема. Да му са въди копрец. Жабите кога почнат да крекат са връгаляме по земята – да ни не боли кръсто. Кукувица кука на зелена бука, кука и нарежда: кой коя си люби нея да си земе! Така сме викале на кукувицата като я видиме за първи път. Викат, че тогава, кога кука напреде – пари да броиш, коги ги чуеш за пръв път, та пари да имаш. Къде Благовец доажда, па къде Петровден си оди. Къде оди – не знам. Баеме си така за пръв път с цвекенце. Земеме цвекенцето и така го влачиме (по лицето – бузите, челото с кръгообразни движения) и баеме: Коги видиш на магарето роги, тогива глава да та заболи, коги видиш на куче рог, тогива глава да та заболи… Дай, Боже, да съм бела и червена Като тоа божур…(името на цветето, с което баеш) Секакво цвеке – кат го видиш за пръв път. И дечорлия, и моми – и с божр и кокиче… „Да съм бела и червена! Да съм бела и червена! Да съм бела и червена!” Коги зедеш най-напреде коприва, ще са вардиш да са ен окапеш, щтото ще та лазат блъите. <b id="wx143">Връбница –Кумичене</b>„Още предния ден - Лазаре сме си напраиле кукли. И на Връбница одиме та са кумичиме. Ставаме рано, сбереме са моми на реката. Всека си чупне по една парченце от куклата и намериме некоя кора – там си наредиме залците и секоя си забележи залъка. Топнеме кората у водата и сека си гледа по зълъка – на коя варне, таа е кумица. На Великден одиме у тех и тя ни даде по едно еце боядисано. На Връбница отрежеме си върба, са препашеме „за здраве” – през кръсто, да ни не боли летоска, коги жънеме. Венчета си праиме. Идеме у комицата, та напраиме от куклите попара.” Момците пък надолу по реката „претичали” залците, „ловели” ги и събирали в торбичките си – с тях хранели животните, защото се вярвало, че в кошарите на този, който е събрал най-много залци през годината ще се ражнат най-много женски агънца. След гощавката, момите се хващат на хоро, а след хорото започват и моминските припевки. На припевките е позволено да присъстват и сгодените ергени и тези, за които се знае, че си имат вече изгора. Припява се за любов и женитба на такива момци, припява се и на всяка мома, която се е кумичила: Чичовите коня на пайван пасат, на пайван пасат, их, леле ле, къде село гледат – на годеж да идат. Их, леле ле, на годеж да идат, на годеж да идат у свату (името на моминия баща) их, леле ле, за момата (името на момата)......... , их, леле ле, за момчето (името на момъка)....... . (с. Фурен) <b id="wx144">Великден</b> „Три дена са играе оро, три дена музиката свири. Тия, къде сме са кумичале от орото кумицата ще ни сбере и ни дава по едно червено яйце и ние и дадеме. Боядисваме яйца с „луковиня” – обелките на лука ги вара и тура яйцата и тия станат кафени. Червени с купешки бои боядисваме. Пишеме ги с восък – дорде са топли. Това, де го нашараме и пишеме, това му викаме „перашка”.” <b id="wx145">Гергьовден</b>„На Гергьовден заран рано одиме по шумаците, по полето – къде има гергевка, та береме гергевка. Ма още предишната вечер сме са разбрале така, ние си от маалата и доде е росно береме секаква зеленина, цветя и най-много гергевка. Момите още у гората си увиеме венче, турнеме си го, па коя си има приятел – и за него изплете. Оплетеме два венеца – единия за шилето, другия за мак’я му и го турнеме на рогата, некое нема па роги – на гушата му наденеме като гердан, на рогите запалиме свещица и така ше обиколи синията, пущиме го да са нацица и после на синията ше го заколат. Кръвта я сбираме у едно бело котле и го носиме на реката – „да са въдат овците като по вода”... и венеца ше фрълиме. Мама меси “шарени” лебове – на овчара „овчарка”, „кошара” с агънца и един така дълъг леб - „бъчва”. ...На Гергьовден заран рано по изгрев слънце са къпат у роса у ечемик – за от шуга, за от краста.” <b id="wx146">Мечин ден</b> „На Андрей викаме му Мечин ден. Вриме кукуруз – станеме рано и фръгаме през куминьо и викаме: „На ти, мецо, варен кукуруз, дай ми мене сурав”. Та да са роди през годината.” <i id="wx147">(Всички тези обичаи съм записала от моята баба Цвета Павлова Симеоновска, родена 1921 г. в с. Фурен, Врачанско и живяла в родното си село.) (Автор на статията: Калина Тодорова)</i></p>

<p id="wx148"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A4%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BD" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx149">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx150"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8_%D0%B7%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5" title="Категория:Статии за редактиране" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Статии_за_редактиране" wx:page_id="25743" id="wx151">Статии за редактиране</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx152">форматиране</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="община">
<p id="wx153">Криводол</p>
</wx:argument><wx:argument name="карта">
<p id="wx154">Karta_Furen</p>
</wx:argument><wx:argument name="област">
<p id="wx155">Враца</p>
</wx:argument><wx:argument name="екатте">
<p id="wx156">76193</p>
</wx:argument><wx:argument name="надм-височина">
<p id="wx157">180</p>
</wx:argument><wx:argument name="пощ-код">
<p id="wx158">3075</p>
</wx:argument><wx:argument name="тел-код">
<p id="wx159">091183</p>
</wx:argument><wx:argument name="сев-ширина">
<p id="wx160">43° 31'</p>
</wx:argument><wx:argument name="изт-дължина">
<p id="wx161">23° 36'</p>
</wx:argument><wx:argument name="мпс-код">
<p id="wx162">ВР</p>
</wx:argument><wx:argument name="кмет"/></wx:templatearguments>
</html>
