<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Диализа</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Диализа"/>
<meta name="wx_page_id" content="120433"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Диализа" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Диализа</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Обработка" page_id="25734"/>
<table style="" class="metadata plainlinks ambox ambox-style" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td class="ambox-image" id="wx4">
<div style="width:52px;" id="wx5"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Broom_icon.svg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Broom_icon.svg" id="wx6"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Broom_icon.svg" alt="" width="40" id="wx7"/></a></div>
</td>
<td class="ambox-text" id="wx8"><b id="wx9">Тази статия се нуждае от подобрение.</b><br id="wx10"/>
<p id="wx11">Необходимо е: <i id="wx12">форматиране</i>. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, просто щракнете на <a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx13">редактиране</a> и нанесете нужните корекции.</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx14"><b id="wx15">Диализата</b> е <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%8F" title="Биохимия" wx:linktype="known" wx:pagename="Биохимия" wx:page_id="19451" id="wx16">биохимичен</a> метод за разделяне на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B8" title="Молекули" wx:linktype="known" wx:pagename="Молекули" wx:page_id="55026" id="wx17">молекули</a> в разтвор чрез разликите в скоростта на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D1%84%D1%83%D0%B7%D0%B8%D1%8F" title="Дифузия" wx:linktype="known" wx:pagename="Дифузия" wx:page_id="178530" id="wx18">дифузия</a> през полупропусклива мембрана (преграда). Тази преграда позволява по-лесното преминаване на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B0" title="Молекула" wx:linktype="known" wx:pagename="Молекула" wx:page_id="19478" id="wx19">молекулите</a> на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B7%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB" class="new" title="Разтворител" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Разтворител" id="wx20">разтворителя</a>, отколкото тези на разтвореното вещество.<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx21"/></sup> Устройството, чрез което се провежда диализата, се нарича <i id="wx22">диализатор</i>.</p>

<p id="wx23">Първите изследвания върху процеса диализа датират от шейсетте години на деветнадесети век, проведени от английския учен <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%81_%D0%93%D1%80%D0%B5%D1%8A%D0%BC" title="Томас Греъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Томас_Греъм" wx:page_id="28960" id="wx24">Томас Греъм</a><sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx25"/></sup>, който анализира дифузионната способност на различни молекули. Минималното изискване за протичане на обикновена диализа е наличието на концентрационен градиент между два разтвора разделени с полупропусклива мембрана. Кинетичното движение на разтворените вещества ги придвижва през мембраната в посока на по-ниската концентрация. От друга страна, в резултат на разликата в <a href="/wbg/%D0%9E%D1%81%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE_%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8F%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%B5" class="new" title="Осмотично налягане" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Осмотично_налягане" id="wx26">осмотичното налягане</a>, движението на молекулите на разтворителя е в противоположна посока. В зависимост от големината, формата и други свойства, разтворените вещества могат да бъдат задържани. Греъм дава следните наименования:</p>

<ul id="wx27">
<li id="wx28">
<p id="wx29">„задържан“ разтвор (<i id="wx30">retentate</i>) — по-концентрираният от двата разтвора;</p>
</li>

<li id="wx31">
<p id="wx32">„дифузен“ разтвор (<i id="wx33">diffusate</i>) — по-разредения от двата;</p>
</li>

<li id="wx34">
<p id="wx35">кристалоиди (<i id="wx36">crystalloids</i>) – веществата, които в разтвор могат да преминат през полупропускливата преграда, т.е. такива, които обикновено не образуват колоидни разтвори;</p>
</li>

<li id="wx37">
<p id="wx38">колоиди (<i id="wx39">colloids</i>) – задържаните от мембраната вещества; разнородни дисперсни системи с размери на частиците на диспергираното вещество между 1 и 100 нанометра.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx40">Английският химик използува водни разтвори на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D1%85%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B0" title="Захароза" wx:linktype="known" wx:pagename="Захароза" wx:page_id="49138" id="wx41">захароза</a> и арабска смола, при които очевидно не се демонстрира висока степен на селективност и разделителна способност поради голямата разлика в молекулните маси. Той обаче разкрива, че диализата е основана на различната степен на дифузия на веществата и ще се развива във времето като разделителен процес.</p>

<p id="wx42">Феномологичната теория на диализата се основава на първия закон на Фик за дифузия на вещества през мембрана:</p>

<center id="wx43"><i id="wx44">J<sub id="wx45">i</sub> = −D<sub id="wx46">i</sub> (dC<sub id="wx47">i</sub>/dх)</i></center>

<p id="wx48">където <i id="wx49">J<sub id="wx50">i</sub></i> е потокът на дифундиращия <i id="wx51">i</i>–ти компонент, <i id="wx52">D</i><sub id="wx53"><i id="wx54">i</i></sub> е коефициент на дифузия, <i id="wx55">С</i><sub id="wx56"><i id="wx57">i</i></sub> е концентрацията на <i id="wx58">i</i>–тия компонент, а <i id="wx59">х</i> е разстоянието по абсцисната ос.</p>

<p id="wx60"><br id="wx61"/>
ДОННАНОВА ДИАЛИЗА</p>

<p id="wx62">Ако два електролитни разтвора с различен състав са разделени с йонселективна мембрана, само едноименно заредени йони могат да преминат през нея. Катионообменната мембрана пропуска положително натоварени йони, а анионообменната – отрицателно натоварени йони. В резултат на възникналата загуба в електронеутралността на по-концентрирания разтвор, се създава електричен потенциал на мембраната, който е противоположен по посока на концентрационният градиент. Този потенциал предизвиква движеща сила чрез която стехиометрично количество йони се придвижват в обратна посока - от разредения (sample, feed, donor) към концентрирания разтвор (receiver, stripping, acceptor). Процесът на йонообмен продължава до достигането на Доннаново равновесие [3]: (C <sub id="wx63">r</sub> / C <sub id="wx64">f</sub> )<sup id="wx65">1/z</sup> =К</p>

<p id="wx66">където C<sub id="wx67">r</sub> и C <sub id="wx68">f</sub> са концентрациите на даден йон в концентрирания (receiver) и разредения разтвор (sample) респективно, z е заряда на йона, а K е константа.</p>

<p id="wx69">Ако от едната страна на мембраната е поставен разтвор на електролит съдържащ едновалентен катион N<sup id="wx70">+</sup> и некомплексообразуващ анион, а от другата страна е електролитен разтвор с различна концентрация на същия анион но различен катион C <sup id="wx71">z+</sup>, Доннаново равновесие настъпва при равенството: (C <sub id="wx72">r</sub><sup id="wx73">z</sup><sup id="wx74">+</sup> / C<sub id="wx75">f</sub> <sup id="wx76">z+</sup> ) = (N <sub id="wx77">r</sub><sup id="wx78">+</sup> / N<sub id="wx79">f</sub> <sup id="wx80">+</sup>)<sup id="wx81">z</sup> Следователно, всички катиони се стремят да се концентрират в разтвора съдържащ по-високата анионна концентрация; катионите имащи по-висок заряд имат предимство пред тези с по-нисък товар. За аналогична система съдържаща анионообменна мембрана поведението на анионите е подобно. Този процес за първи път бе наречен Доннанова диализа от Ричард Валас през 1967 година [4], който доразви учението за диализата и приложението и за концентриране и разделяне на йони в разтвори на електролити. Той използува тази техника за концентриране на уранови йони от разредени разтвори, за отстраняване на киселини и стронций, концентриране на тривалентни йони като лантан, разделяне на сребърни и медни йони чрез процеси основани на разликата в зарядите им и стабилността на комплексите им.</p>

<p id="wx82">Литература: [3] Donnan F.G., The theory of membrane equilibrium. Chemical Reviews 1 (1924) 73-90. [4] Wallace R.M., Industrial and Engineering Chemical Process Design and Development 6 (1967) 423-431.</p>

<p id="wx83"><br id="wx84"/>
</p>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE"/>
<wx:section level="2" title="Вижте също" id="wxsec2"><h2 id="wx85">Вижте също</h2>

<ul id="wx86">
<li id="wx87"><a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0" class="new" title="Хемодиализа" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хемодиализа" id="wx88">Хемодиализа</a></li>
</ul>

<a id="_.D0.91.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8" name=".D0.91.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Бележки" id="wxsec3"><h2 id="wx89">Бележки</h2>

<ol class="references" id="wx90">
<li id="_note-0"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx91">↑</a> <i id="wx92">„Речник на научните термини“</i>
<p id="wx93">, Е.Б.Уваров, А. Айзакс, ИК „Петър Берон“, София, 1992</p>
</li>

<li id="_note-1"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx94">↑</a>
<p id="wx95">Graham T., <i id="wx96">Liquid Diffusion applied to Analysis</i>. Proceeding of the Royal Society of London 11 (1861) 243-247</p>
</li>
</ol>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%B0" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx97">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx98"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8_%D0%B7%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5" title="Категория:Статии за редактиране" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Статии_за_редактиране" wx:page_id="25743" id="wx99">Статии за редактиране</a></span> | <span dir="ltr" id="wx100"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%91%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Биохимия" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Биохимия" wx:page_id="25006" id="wx101">Биохимия</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Dialyse_%28Chemie%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Dialyse_(Chemie)" id="wx102">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Dialysis_%28biochemistry%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Dialysis_(biochemistry)" id="wx103">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Di%C3%A1lisis_%28bioqu%C3%ADmica%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Diálisis_(bioquímica)" id="wx104">Español</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Dialyse" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Dialyse" id="wx105">Nederlands</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Диализ" id="wx106">Русский</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Dial%C3%BDza_%28ch%C3%A9mia%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Dialýza_(chémia)" id="wx107">Slovenčina</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx108">форматиране</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
