<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Графен</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Графен"/>
<meta name="wx_page_id" content="127033"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Графен" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Графен</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Графенът</b> е единичен равнинен лист от <a href="/wbg/Sp%C2%B2_%D0%B2%D1%80%D1%8A%D0%B7%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Sp² връзка" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sp²_връзка" id="wx4">sp²-свързани</a> <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4" title="Въглерод" wx:linktype="known" wx:pagename="Въглерод" wx:page_id="58342" id="wx5">въглеродни</a> атоми. Той не е една от <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BD%D0%B8_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Алотропни форми на въглерода" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алотропни_форми_на_въглерода" id="wx6">алотропните форми на въглерода</a>, тъй като листът е с крайна дебелина. Графените са двумерни варианти на тримерния <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%82" title="Графит" wx:linktype="known" wx:pagename="Графит" wx:page_id="58345" id="wx7">графит</a>. Те са <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Ароматни" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ароматни" id="wx8">ароматни</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9E.D0.BF.D0.B8.D1.81.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.9E.D0.BF.D0.B8.D1.81.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
<wx:section level="2" title="Описание" id="wxsec2"><h2 id="wx9">Описание</h2>

<p id="wx10">Идеалните графени се състоят изцяло от шестоъгълни клетки. Петоъгълните и седмиъгълни клетки представляват дефекти. Ако има една изолирана петоъгълна клетка, равнината се изкривява в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81_%28%D0%B3%D0%B5%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%8F%29" class="new" title="Конус (геометрия)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Конус_(геометрия)" id="wx11">конична форма</a>. Вмъкването на 12 петоъгълника би довело до образуването на <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Фулерен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фулерен" id="wx12">фулерен</a>. По подобен начин, вмъкването на един изолиран седмоъгълник придава на листа седловидна форма. Управляваното добавяне на петоъгълници и седмоъгълници би позволило получаването на голямо разнообразие от форми.</p>

<p id="wx13"><a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%8A%D0%B1%D0%B0" title="Въглеродна нанотръба" wx:linktype="known" wx:pagename="Въглеродна_нанотръба" wx:page_id="105944" id="wx14">Въглеродните нанотръби</a> могат да се разглеждат като графенови цилиндри. Някои от тях имат полусферична графенова шапка (състояща се от 6 петоъгълника) на всеки край. Графените са привлекли и интереса на технолозите, които гледат на тях като на начин за конструиране на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B7%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80" class="new" title="Балистичен транзистор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Балистичен_транзистор" id="wx15">балистични транзистори</a>. През март 2006 изследователи от <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D0%BE%D1%80%D0%B4%D0%B6%D0%B0_%D0%A2%D0%B5%D0%BA" class="new" title="Джорджа Тек" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Джорджа_Тек" id="wx16">Джорджа Тек</a> обявяват, че са изградили успешно изцяло графенов равнинен <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D0%B8_%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B7%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Полеви транзистор" wx:linktype="known" wx:pagename="Полеви_транзистор" wx:page_id="62842" id="wx17">полеви транзистор</a> и устройство за <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%84%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Кавнтова физика" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кавнтова_физика" id="wx18">квантова</a> <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Интерференция" wx:linktype="known" wx:pagename="Интерференция" wx:page_id="75311" id="wx19">интерференция</a>.<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx20"/></sup></p>

<p id="wx21">Докладът за технологията на <a href="/wbg/IUPAC" title="IUPAC" wx:linktype="known" wx:pagename="IUPAC" wx:page_id="111733" id="wx22">IUPAC</a> казва: „преди описания като <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%82" title="Графит" wx:linktype="known" wx:pagename="Графит" wx:page_id="58345" id="wx23">графитни</a> слоеве, въглеродни слоеве или въглеродни листове са използвани за понятието графен ... не е коректно да се използва за единичен слой понятие, което включва понятието графит, което би подсказало тримерна структура. Понятието графен би трябвало да се използва само, когато се разглеждат реакциите, структурните отношения или други свойства на отделните слоеве.“</p>

<p id="wx24">Пишейки в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%B9%D1%8A%D0%BD%D1%81" class="new" title="Сайънс" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сайънс" id="wx25">Сайънс</a><sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx26"/></sup>, физикът Константин Новоселов и негови колеги от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%87%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8A%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%83%D0%BD%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%82" class="new" title="Манчестърски университет" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Манчестърски_университет" id="wx27">Манчестърския университет</a> и Института за микроелектронна техноилогия и материали с висока чистота в <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Черноголовка" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Черноголовка" id="wx28">Черноголовка</a> казват:</p>

<wx:template id="wx_t5" pagename="Шаблон:Цитат" page_id="90263"/>
<table cellpadding="10" align="center" style="border-collapse:collapse; background-color:transparent; border-style:none;" id="wx29">
<tr id="wx30">
<td width="20" valign="top" style="color:#B2B7F2; font-size:3em; font-family:'Times New Roman',serif; font-weight:bold; vertical-align:top" id="wx31">
<p id="wx32">„</p>
</td>
<td id="wx33">
<p id="wx34">Графенът е името, дадено на единичен слой въглеродни атоми, свързани нагъсто в структура от бензенови пръстени, и широко се използва за описание на свойствата на много въглеродно-базирани материали, включително и <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%82" title="Графит" wx:linktype="known" wx:pagename="Графит" wx:page_id="58345" id="wx35">графита</a>, големите фулерени, нанотръбите и т.н. (напр. въглеродните нанотръби обикновено се смятат за графенови листи, навити в цилиндри с нанометричен размер). За самия равнинен графен се е смятало, че не може да съществува в свободно състояние, защото е нестабилен по отношение на образуването на огънати структури като <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D0%B8" class="new" title="Сажди" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сажди" id="wx36">сажди</a>, фулерени и нанотръби.</p>
</td>
<td width="20" valign="bottom" style="color:#B2B7F2; font-size:3em; font-family:'Times New Roman',serif; font-weight:bold; vertical-align:bottom" id="wx37">
<p id="wx38">“</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t5"/>
<p id="wx39">Изследователите продължават, за да конструират графени чрез механична <a href="/wbg/%D0%95%D0%BA%D1%81%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Ексфолиация" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ексфолиация" id="wx40">ексфолиация</a> (многократно обелване) на малки напластявания от силно ориентиран <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%82" class="new" title="Пиролитичен графит" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пиролитичен_графит" id="wx41">пиролитичен графит</a>. Мотивацията им е била изучаването на електрическите свойства на графена. Докладвани са <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" class="new" title="Електронна мобилност" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Електронна_мобилност" id="wx42">мобилности</a> от до 10<sup id="wx43">4</sup> cm²V<sup id="wx44">-1</sup>s<sup id="wx45">-1</sup>. Тази стойност е почти независима от температурата. Освен това, при графена са установени свойства на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%B2_%D0%B5%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BD%D0%B0_%D0%A5%D0%BE%D0%BB" class="new" title="Квантов ефект на Хол" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Квантов_ефект_на_Хол" id="wx46">квантовия ефект на Хол</a>.</p>

<p id="wx47">Подобни работи се извършват в <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D1%8A%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%83%D0%BD%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%82" title="Принстънски университет" wx:linktype="known" wx:pagename="Принстънски_университет" wx:page_id="172591" id="wx48">Принстънския университет</a> в лабораторията на професор Али Яздани от трима изследователи: Дан Кънсик, Джош Московиц и Патрик Хо. Много от резултатите, получени от групата на Новоселов в тяхната <a href="/wbg/PNAS" class="new" title="PNAS" wx:linktype="unknown" wx:pagename="PNAS" id="wx49">PNAS</a> статия „Двумерни атомни кристали“<sup id="_ref-2" class="reference"><a href="#_note-2" title="" wx:fragment="_note-2" wx:linktype="note" id="wx50"/></sup> са потвърдени от работата на групата на Яздани.</p>

<p id="wx51">Една международна изследвоателска група описва микроструктурата на графит с дебелина един атом в писмо до Нейчър през 2007 г.<sup id="_ref-3" class="reference"><a href="#_note-3" title="" wx:fragment="_note-3" wx:linktype="note" id="wx52"/></sup>. Въпреки че теорията и експериментите подсказват, че идеални двумерни структури не могат да съществуват в свободно състояние, те показват, че дебели един атом мембрани от графит са възможни поради присъщото микроскопско огрубяване в мащаб 1 nm.</p>

<a id="_.D0.A5.D0.B8.D0.BC.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.BC.D0.BE.D0.B4.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.A5.D0.B8.D0.BC.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.BC.D0.BE.D0.B4.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Химическа модификация" id="wxsec3"><h2 id="wx53">Химическа модификация</h2>

<p id="wx54">Разтворими фрагменти от графен могат да се приготвят в лаборатория<sup id="_ref-4" class="reference"><a href="#_note-4" title="" wx:fragment="_note-4" wx:linktype="note" id="wx55"/></sup> чрез химическа модификация на графит. Първо микрокристален графит се обработва със силнокисела смес от <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8F%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Сярна киселина" wx:linktype="known" wx:pagename="Сярна_киселина" wx:page_id="72559" id="wx56">сярна киселина</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D0%B7%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Азотна киселина" wx:linktype="known" wx:pagename="Азотна_киселина" wx:page_id="19685" id="wx57">азотна киселина</a>. Поредица от стъпки, включваща окисляване и ексфолиация завършва с малки графенови пластинки с <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BB" class="new" title="Карбоксил" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Карбоксил" id="wx58">карбоксилни</a> групи по ръбовете си. Те се преобразуват в <a href="/wbg/%D0%90%D1%86%D0%B8%D0%BB%D1%85%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B4" class="new" title="Ацилхлорид" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ацилхлорид" id="wx59">ацилхлоридни</a> групи чрез обработване с <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BB%D1%85%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B4" class="new" title="Тионилхлорид" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тионилхлорид" id="wx60">тионилхлорид</a>. После те се преобразуват в съответния графенов <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B8%D0%B4" title="Амид" wx:linktype="known" wx:pagename="Амид" wx:page_id="111413" id="wx61">амид</a> чрез обработка с октадециламин. Полученият материал (кръгови графенови слоеве с дебелина 5,3 <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D1%81%D1%82%D1%80%D1%8C%D0%BE%D0%BC" title="Ангстрьом" wx:linktype="known" wx:pagename="Ангстрьом" wx:page_id="59336" id="wx62">ангстрьома</a>) е разтворим в <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%85%D0%B8%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%84%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Тетрахидрофуран" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тетрахидрофуран" id="wx63">тетрахидрофуран</a>, <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%85%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Тетрахлорметан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тетрахлорметан" id="wx64">тетрахлорметан</a> и <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D1%85%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B5%D1%82%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Дихлороетан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дихлороетан" id="wx65">дихлороетан</a>.</p>

<a id="_.D0.95.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.BD.D0.B5.D0.BD_.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BD.D1.81.D0.BF.D0.BE.D1.80.D1.82" name=".D0.95.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.BD.D0.B5.D0.BD_.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.BD.D1.81.D0.BF.D0.BE.D1.80.D1.82"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Електронен транспорт" id="wxsec4"><h2 id="wx66">Електронен транспорт</h2>

<p id="wx67">Електронният транспорт във физиката на кондензираната материя става по <a href="/wbg/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%A8%D1%80%D1%8C%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D1%80" title="Уравнение на Шрьодингер" wx:linktype="known" wx:pagename="Уравнение_на_Шрьодингер" wx:page_id="67877" id="wx68">уравнението на Шрьодингер</a> поради нерелативистичната си природа. Но в този аспект графенът е необикновен. Електроните ефективно се подчиняват на безмасовото релативистично <a href="/wbg/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%94%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BA" class="new" title="Уравнение на Дирак" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уравнение_на_Дирак" id="wx69">уравнение на Дирак</a> с различен коефициент (~10<sup id="wx70">6</sup> m/s) на мястото на скоростта на светлината.<sup id="_ref-5" class="reference"><a href="#_note-5" title="" wx:fragment="_note-5" wx:linktype="note" id="wx71"/></sup></p>

<a id="_.D0.91.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8" name=".D0.91.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Бележки" id="wxsec5"><h2 id="wx72">Бележки</h2>

<div class="references-small" id="wx73">
<ol class="references" id="wx74">
<li id="_note-0"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx75">↑</a> <i id="wx76">Carbon-Based Electronics: Researchers Develop Foundation for Circuitry and Devices Based on Graphite</i>
<p id="wx77">March 14, 2006 gtresearchnews.gatech.edu <a href="http://gtresearchnews.gatech.edu/newsrelease/graphene.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx78">Link</a></p>
</li>

<li id="_note-1"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx79">↑</a>
<p id="wx80">Novoselov, K.S. <i id="wx81">et al</i>. "Electric Field Effect in Atomically Thin Carbon Films", <i id="wx82">Science</i>, Vol 306 (5696), p. 666-669, <b id="wx83">2004</b> <wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Doi" page_id="127668"/><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%84%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" class="new" title="Цифров обектен индентификатор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Цифров_обектен_индентификатор" id="wx84">DOI</a>:<a href="http://dx.doi.org/10.1126/science.1102896" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx85">10.1126/science.1102896</a><wx:templateend start="wx_t1"/></p>
</li>

<li id="_note-2"><a href="#_ref-2" title="" wx:fragment="_ref-2" wx:linktype="noteref" id="wx86">↑</a>
<p id="wx87">Novoselov, K.S. <i id="wx88">et al</i>. "Two-dimensional atomic crystals", <i id="wx89">PNAS</i>, Vol 102 (30), p. 10451-10453, <b id="wx90">January 26, 2005</b> <wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Doi" page_id="127668"/><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%84%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" class="new" title="Цифров обектен индентификатор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Цифров_обектен_индентификатор" id="wx91">DOI</a>:<a href="http://dx.doi.org/10.1073/pnas.0502848102" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx92">10.1073/pnas.0502848102</a><wx:templateend start="wx_t2"/></p>
</li>

<li id="_note-3"><a href="#_ref-3" title="" wx:fragment="_ref-3" wx:linktype="noteref" id="wx93">↑</a>
<p id="wx94">Nature 446, 60-63 (1 March 2007)<wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Doi" page_id="127668"/><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%84%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" class="new" title="Цифров обектен индентификатор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Цифров_обектен_индентификатор" id="wx95">DOI</a>:<a href="http://dx.doi.org/10.1038/nature05545" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx96">10.1038/nature05545</a><wx:templateend start="wx_t3"/></p>
</li>

<li id="_note-4"><a href="#_ref-4" title="" wx:fragment="_ref-4" wx:linktype="noteref" id="wx97">↑</a> <i id="wx98">Solution Properties of Graphite and Graphene</i>
<p id="wx99">Sandip Niyogi, Elena Bekyarova, Mikhail E. Itkis, Jared L. McWilliams, Mark A. Hamon, and Robert C. Haddon <a href="/wbg/J._Am._Chem._Soc." class="new" title="J. Am. Chem. Soc." wx:linktype="unknown" wx:pagename="J._Am._Chem._Soc." id="wx100">J. Am. Chem. Soc.</a>; <b id="wx101">2006</b>; 128(24) pp 7720 - 7721; (Communication) <wx:template id="wx_t4" pagename="Шаблон:Doi" page_id="127668"/><a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%84%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" class="new" title="Цифров обектен индентификатор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Цифров_обектен_индентификатор" id="wx102">DOI</a>:<a href="http://dx.doi.org/10.1021/ja060680r" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx103">10.1021/ja060680r</a><wx:templateend start="wx_t4"/></p>
</li>

<li id="_note-5"><a href="#_ref-5" title="" wx:fragment="_ref-5" wx:linktype="noteref" id="wx104">↑</a> <i id="wx105">Two-Dimensional Gas of Massless Dirac Fermions in Graphene</i>
<p id="wx106">, Novoselov, K.S. <i id="wx107">et al</i>, <a href="http://arxiv.org/abs/cond-mat/0509330" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx108">cond-mat/0509330</a>, 2005</p>
</li>
</ol>
</div>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вижте също" id="wxsec6"><h2 id="wx109">Вижте също</h2>

<ul id="wx110">
<li id="wx111"><a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" class="new" title="Ароматичност" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ароматичност" id="wx112">Ароматичност</a></li>

<li id="wx113"><a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Фулерен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фулерен" id="wx114">Фулерен</a></li>

<li id="wx115"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%B2%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4" class="new" title="Полицикличен ароматен въглеводород" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Полицикличен_ароматен_въглеводород" id="wx116">Полицикличен ароматен въглеводород</a></li>

<li id="wx117"><a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%8A%D0%B1%D0%B0" title="Въглеродна нанотръба" wx:linktype="known" wx:pagename="Въглеродна_нанотръба" wx:page_id="105944" id="wx118">Въглеродна нанотръба</a></li>
</ul>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec7"><h2 id="wx119">Външни препратки</h2>

<ul id="wx120">
<li id="wx121"><a href="http://www.ewels.info/img/science/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx122">Image Gallery - Graphite and Graphene</a></li>

<li id="wx123"><a href="http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/3944651.stm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx124">BBC News report</a></li>

<li id="wx125"><a href="http://physicsweb.org/articles/news/9/11/6/1" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx126">Electrons lose their mass in carbon sheets</a>
<p id="wx127">Physics Web (09-Nov-2005)</p>
</li>

<li id="wx128"><a href="http://www.zpenergy.com/modules.php?name=News&amp;file=article&amp;sid=1798" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx129">In graphene, electron velocity is independent of energy.</a></li>

<li id="wx130"><a href="http://gtresearchnews.gatech.edu/newsrelease/graphene.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx131">Potential for graphene computer chips, with explanation of technical issues/problems</a></li>

<li id="wx132"><a href="http://www.newscientist.com/channel/fundamentals/mg19125591.700" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx133">Quantum weirdness on the end of your pencil</a>
<p id="wx134">Philip Ball, New Scientist Magazine issue 2559, (8 July 2006)</p>
</li>

<li id="wx135"><a href="http://online.kitp.ucsb.edu/online/graphene_m07/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx136">Talks</a>
<p id="wx137">at the <i id="wx138">Electronic Properties of Graphene</i> conference (January 8-19, 2007)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx139"><wx:template id="wx_t6" pagename="Шаблон:Link_FA" page_id="62909"/>
<span id="interwiki-ru-fa"/></p>

<wx:templateend start="wx_t6"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B5%D0%BD" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx140">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx141"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9E%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" title="Категория:Органични вещества" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Органични_вещества" wx:page_id="104759" id="wx142">Органични вещества</a></span> | <span dir="ltr" id="wx143"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9D%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Нанотехнология" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Нанотехнология" wx:page_id="163585" id="wx144">Нанотехнология</a></span> | <span dir="ltr" id="wx145"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%92%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4" title="Категория:Въглерод" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Въглерод" wx:page_id="163587" id="wx146">Въглерод</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Graphen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Graphen" id="wx147">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Graphene" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Graphene" id="wx148">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Grafeno" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Grafeno" id="wx149">Esperanto</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Graph%C3%A8ne" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Graphène" id="wx150">Français</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Grafene" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Grafene" id="wx151">Italiano</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Grafeen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Grafeen" id="wx152">Nederlands</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Grafen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Grafen" id="wx153">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Grafeno" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Grafeno" id="wx154">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B5%D0%BD" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Графен" id="wx155">Русский</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Grafen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Grafen" id="wx156">Svenska</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Grafin" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Grafin" id="wx157">Türkçe</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B5%D0%BD" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Графен" id="wx158">Українська</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E7%9F%B3%E5%A2%A8%E7%83%AF" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:石墨烯" id="wx159">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx160">10.1126/science.1102896</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx161">10.1073/pnas.0502848102</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx162">10.1038/nature05545</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t4"><wx:argument name="1">
<p id="wx163">10.1021/ja060680r</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t5"><wx:argument name="1">
<p id="wx164">Графенът е името, дадено на единичен слой въглеродни атоми, свързани нагъсто в структура от бензенови пръстени, и широко се използва за описание на свойствата на много въглеродно-базирани материали, включително и <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%82" title="Графит" wx:linktype="known" wx:pagename="Графит" wx:page_id="58345" id="wx165">графита</a>, големите фулерени, нанотръбите и т.н. (напр. въглеродните нанотръби обикновено се смятат за графенови листи, навити в цилиндри с нанометричен размер). За самия равнинен графен се е смятало, че не може да съществува в свободно състояние, защото е нестабилен по отношение на образуването на огънати структури като <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D0%B8" class="new" title="Сажди" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сажди" id="wx166">сажди</a>, фулерени и нанотръби.</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t6"><wx:argument name="1">
<p id="wx167">ru</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
