<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Соломонов храм</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Соломонов_храм"/>
<meta name="wx_page_id" content="162133"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Соломонов храм" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Соломонов храм</h1>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Christian-van-adrichom_JERVSALEM-et-suburbia-eius_detail-solomon-temple_1-1497x1000.jpg" title="Изображение на Соломоновия храм (Christian van Adrichom, 1584 г)." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Christian-van-adrichom_JERVSALEM-et-suburbia-eius_detail-solomon-temple_1-1497x1000.jpg" id="wx3"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Christian-van-adrichom_JERVSALEM-et-suburbia-eius_detail-solomon-temple_1-1497x1000.jpg" alt="Изображение на Соломоновия храм (Christian van Adrichom, 1584 г)." width="350" id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Изображение на Соломоновия храм (Christian van Adrichom, 1584 г).</p>
</div>
</div>

<p id="wx7"><b id="wx8">Соломоновият храм</b> (на <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D1%80%D0%B8%D1%82" title="Иврит" wx:linktype="known" wx:pagename="Иврит" wx:page_id="26331" id="wx9">иврит</a>: <b id="wx10">בית המקדש</b>, <i id="wx11">Бейт хаМикдаш</i>), известен също като <b id="wx12">Първия храм</b>, е според <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%85" title="Танах" wx:linktype="known" wx:pagename="Танах" wx:page_id="137735" id="wx13">Танах</a> първият <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B4%D0%B0%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Юдаизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Юдаизъм" wx:page_id="44183" id="wx14">еврейски</a> храм в <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC" title="Йерусалим" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалим" wx:page_id="20402" id="wx15">Йерусалим</a>. Той представлявал главната фокусна точка на <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B4%D0%B0%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Юдаизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Юдаизъм" wx:page_id="44183" id="wx16">юдаизма</a> и място за извършване на <a href="/wbg/%D0%96%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Жертвоприношение" wx:linktype="known" wx:pagename="Жертвоприношение" wx:page_id="100030" id="wx17">жертвоприношения</a>. Храмът бил завършен през 10 век пр.Хр. и разрушен от <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Вавилония" wx:linktype="known" wx:pagename="Вавилония" wx:page_id="29212" id="wx18">вавилонците</a> през 586 г.пр.Хр.</p>

<p id="wx19">След <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BD" class="new" title="Вавилонския плен" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Вавилонския_плен" id="wx20">вавилонския плен</a>, <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B4%D0%B0%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Юдаизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Юдаизъм" wx:page_id="44183" id="wx21">юдеите</a> построили <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%85%D1%80%D0%B0%D0%BC" title="Йерусалимски храм" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалимски_храм" wx:page_id="162218" id="wx22">Йерусалимския храм</a>, който е известен също така и като <a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F%D1%82_%D1%85%D1%80%D0%B0%D0%BC" title="Вторият храм" wx:linktype="known" wx:pagename="Вторият_храм" wx:page_id="162312" id="wx23">Вторият храм</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.91.D0.B8.D0.B1.D0.BB.D0.B5.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BA.D0.B0.D0.B7_.D0.BE.D1.82.D0.BD.D0.BE.D1.81.D0.BD.D0.BE_.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BC.D0.B0" name=".D0.91.D0.B8.D0.B1.D0.BB.D0.B5.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BA.D0.B0.D0.B7_.D0.BE.D1.82.D0.BD.D0.BE.D1.81.D0.BD.D0.BE_.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BC.D0.B0"/>
<wx:section level="2" title="Библейския разказ относно построяването на храма" id="wxsec2"><h2 id="wx24"><a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Библия" wx:linktype="known" wx:pagename="Библия" wx:page_id="20130" id="wx25">Библейския</a> разказ относно построяването на храма</h2>

<a id="_.D0.A1.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B8" name=".D0.A1.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8_.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Строителни материали" id="wxsec11"><h3 id="wx26">Строителни материали</h3>

<p id="wx27">Преди смъртта си, цар <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4" title="Давид" wx:linktype="known" wx:pagename="Давид" wx:page_id="139946" id="wx28">Давид</a>, баща на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%BD" title="Соломон" wx:linktype="known" wx:pagename="Соломон" wx:page_id="72257" id="wx29">Соломон</a>, бил събрал голямо количество материали за построяването на Храма на <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%B2_%D1%85%D1%8A%D0%BB%D0%BC" title="Храмов хълм" wx:linktype="known" wx:pagename="Храмов_хълм" wx:page_id="44151" id="wx30">хълма Мория</a> (<a href="/wbg/1_%D0%9B%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B8" class="new" title="1 Летописи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="1_Летописи" id="wx31">1 Летописи</a> 22:14; 29:4; <a href="/wbg/2_%D0%9B%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B8" class="new" title="2 Летописи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="2_Летописи" id="wx32">2 Летописи</a> 3:1), където бил закупил земя от йевусееца Орна (<a href="/wbg/1_%D0%A6%D0%B0%D1%80%D0%B5" class="new" title="1 Царе" wx:linktype="unknown" wx:pagename="1_Царе" id="wx33">1 Царе</a> 24:21 и следващи) и бил извършил жертвоприношения.</p>

<p id="wx34">В <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Библия" wx:linktype="known" wx:pagename="Библия" wx:page_id="20130" id="wx35">Библията</a> се разказва за това как Соломон, цар на тогава единственото <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%80%D0%B0%D0%B5%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" class="new" title="Израелско царство" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Израелско_царство" id="wx36">Израелско царство</a>, в началото на царуването си подготвил материали за строежа на храма, с цел да изпълни идеите на баща си. Накарал да се извадят големи каменни блокове от една кариера в Йерусалим, които трябвало да послужат за основите и стените на Храма. Тези каменни блокове били подготвени и занесени до мястото под надзора на опитните строители от град <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B8%D1%80" title="Тир" wx:linktype="known" wx:pagename="Тир" wx:page_id="60617" id="wx37">Тир</a>.</p>

<p id="wx38">Според легендата, Соломон сключил дори договор с тирския цар <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BC_I" class="new" title="Хирам I" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хирам_I" id="wx39">Хирам I</a> за доставката на необходимите материали и в частност на кедров дървен материал от <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD" title="Ливан" wx:linktype="known" wx:pagename="Ливан" wx:page_id="47240" id="wx40">ливанските</a> гори, който бил доставен по море до <a href="/wbg/%D0%AF%D1%84%D0%BE" title="Яфо" wx:linktype="known" wx:pagename="Яфо" wx:page_id="60447" id="wx41">Яфо</a>, откъдето бил транспортиран до Йерусалим (<a href="/wbg/3_%D0%A6%D0%B0%D1%80%D0%B5" class="new" title="3 Царе" wx:linktype="unknown" wx:pagename="3_Царе" id="wx42">3 Царе</a> 5).</p>

<p id="wx43">Следвайки традицията, Соломон се погрижил и за постояването на подходяща водоснабдителна система, чрез издълбаване в скалите на големи цистерни, където се втичала вода, идваща по канали от "резервоарите", разположени близо до <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D1%82%D0%BB%D0%B5%D0%B5%D0%BC" title="Витлеем" wx:linktype="known" wx:pagename="Витлеем" wx:page_id="162171" id="wx44">Витлеем</a>. Една от тези цистерни, наречена "Голямо море", била с вместимост от над 13000 <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%B1%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Кубичен метър" wx:linktype="known" wx:pagename="Кубичен_метър" wx:page_id="157531" id="wx45">м3</a>. Когато цистерните били препълнени, те били източвани в река Кидрон.</p>

<p id="wx46">Тези библейски хроники се базират, между другото, на много от легендите и традициите на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Масонство" wx:linktype="known" wx:pagename="Масонство" wx:page_id="59810" id="wx47">Масонството</a>, където построяването на Храма се използва като <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%82%D0%B0%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%B0" title="Метафора" wx:linktype="known" wx:pagename="Метафора" wx:page_id="111501" id="wx48">метафора</a> за моралното възпитание.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5" name=".D0.9F.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Построяване" id="wxsec12"><h3 id="wx49">Построяване</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx50"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:SolomonsTemple.png" title="Скица на Соломоновия храм, направена въз основа на библейското описание." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:SolomonsTemple.png" id="wx51"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:SolomonsTemple.png" alt="Скица на Соломоновия храм, направена въз основа на библейското описание." width="250" id="wx52"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx53">
<p id="wx54">Скица на Соломоновия храм, направена въз основа на библейското описание.</p>
</div>
</div>

<p id="wx55">Легендата гласи, че подготовката за строежа продължила три години; след изтичането им, през четвъртата година от царуването на Соломон, започнало и самото строителство под ръководството на <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Финикия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финикия" wx:page_id="83919" id="wx56">финикийците</a>.</p>

<p id="wx57">Строежът се извършвал по <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Финикия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финикия" wx:page_id="83919" id="wx58">финикийски</a> модел - факт, който прави библейските хроники от историческа значимост относно конфигурацията на финикийските храмове. Давид оставил на Соломон достатъчно <a href="/wbg/%D0%97%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BE" title="Злато" wx:linktype="known" wx:pagename="Злато" wx:page_id="19534" id="wx59">злато</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B1%D1%80%D0%BE" title="Сребро" wx:linktype="known" wx:pagename="Сребро" wx:page_id="66282" id="wx60">сребро</a>, с които да бъде построен Храмът. Според библейския разказ става дума за 100,000 <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%82" class="new" title="Талант" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Талант" id="wx61">таланта</a> (3,000 <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D0%BD" title="Тон" wx:linktype="known" wx:pagename="Тон" wx:page_id="51871" id="wx62">тона</a>) злато (повече от сегашния годишен добив) и 1,000,000 таланта (30,000 тона) сребро. Библията разказва за това колко голям брой работници и <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%8F%D1%82" title="Занаят" wx:linktype="known" wx:pagename="Занаят" wx:page_id="59625" id="wx63">занаятчии</a> били необходими по време на работите. Някои то тях не били <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%B5%D0%B8" title="Евреи" wx:linktype="known" wx:pagename="Евреи" wx:page_id="44153" id="wx64">евреи</a>, а <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B1" title="Роб" wx:linktype="known" wx:pagename="Роб" wx:page_id="131801" id="wx65">роби</a>, оцелели от войните за завоюване на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Канаан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Канаан" id="wx66">Канаан</a>).</p>

<dl id="wx67">
<dd id="wx68"><i id="wx69">Оттука и разпоредбата за данъка, който наложи цар Соломон, за да съгради храма Господен [...] Всички люде, останали от аморейци, хетейци, ферезейци (хананейци), есейци, иевусейци (и гергесейци), които не бяха от Израилевите синове, децата им, останали след тях на семята, които Израиловите синове не можеха да изтребят, - Соломон направи поданни работници [...] а синовете Израилеви Соломон не правеше работници</i> <a href="/wbg/3_%D0%A6%D0%B0%D1%80%D0%B5" class="new" title="3 Царе" wx:linktype="unknown" wx:pagename="3_Царе" id="wx70">3 Царе</a>
<p id="wx71">9:15-22.</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx72">Огромни камъни, доставяни от кариерите под града (3 Царе 5:17,18), били постепенно поставени върху масивните стени, един върху друг, без помежду им да бъде поставян <a href="/wbg/%D0%A5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Хоросан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хоросан" id="wx73">хоросан</a>, и така докато цялата конструкция не била завършена. Казва се, че сградата била с дължина 60 <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BD_%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82%2C_%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B8_%D0%B8_%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B8" title="Древен Египет, мерки и теглилки" wx:linktype="known" wx:pagename="Древен_Египет,_мерки_и_теглилки" wx:page_id="167547" id="wx74">лакътя</a> (27 <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Метър" wx:linktype="known" wx:pagename="Метър" wx:page_id="10440" id="wx75">метра</a>), широчина 20 (9 метра) и височина 25 (според гръцкия текст) и 30 (според текста на иврит) лакътя (приблизително 14 метра).</p>

<a id="_.D0.97.D0.B0.D0.B2.D1.8A.D1.80.D1.88.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5" name=".D0.97.D0.B0.D0.B2.D1.8A.D1.80.D1.88.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Завършване" id="wxsec13"><h3 id="wx76">Завършване</h3>

<p id="wx77">Така на единадесетата година от царуването на Соломон, седем години и половина след започване на строителството, Храмът бил завършен. Единадесет месеца по-късно, през месец <i id="wx78">Тишри</i>, се състояла церемонията за освещаване и така Храмът бил осветен по време на празниците за настъпването на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D1%88_%D0%A5%D0%B0%D1%88%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Рош Хашана" wx:linktype="known" wx:pagename="Рош_Хашана" wx:page_id="161467" id="wx79">новата година</a><sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx80"/></sup>.</p>

<a id="_.D0.9A.D0.BE.D0.B2.D1.87.D0.B5.D0.B3.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.B7.D0.B0.D0.B2.D0.B5.D1.82.D0.B0" name=".D0.9A.D0.BE.D0.B2.D1.87.D0.B5.D0.B3.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.B7.D0.B0.D0.B2.D0.B5.D1.82.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Ковчега на завета" id="wxsec14"><h3 id="wx81"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D1%82" title="Кивот" wx:linktype="known" wx:pagename="Кивот" wx:page_id="155600" id="wx82">Ковчега на завета</a></h3>

<p id="wx83">Според легендата, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D1%82" title="Кивот" wx:linktype="known" wx:pagename="Кивот" wx:page_id="155600" id="wx84">Ковчегът на завета</a> (<i id="wx85">Арон хаКодеш</i>) бил преместен тържествено от завесите, в които Давид го бил поставил (известни като <i id="wx86">Завесите на завета</i>), на специално предназначено място в Храма - в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%B0%D1%8F_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%85" class="new" title="Святая Святих" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Святая_Святих" id="wx87">Святая Святих</a>. Разказва се как Соломон се качил на специално създадена за него платформа и вдигнал ръце към небето и сърцето си към Господ (3 Царе 8; 2 Летописи 6,7).</p>

<p id="wx88">Продължилият седем дена празник за освещаване, заедно с последвалия го <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Празник на шатрите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Празник_на_шатрите" id="wx89">празник на шатрите</a>, отбелязва началото на нова ера в историята на <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%80%D0%B0%D0%B5%D0%BB" title="Израел" wx:linktype="known" wx:pagename="Израел" wx:page_id="41958" id="wx90">Израел</a>. На осмия ден от празника на шатрите, Соломон позволил на събралите се там хора да си тръгнат.</p>

<a id="_.D0.9E.D0.BF.D0.B8.D1.81.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.9E.D0.BF.D0.B8.D1.81.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Описание" id="wxsec3"><h2 id="wx91">Описание</h2>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx92"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Solomon%27sTempleEast.png" title="Скица на Соломоновия храм от източната му страна." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Solomon'sTempleEast.png" id="wx93"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Solomon%27sTempleEast.png" alt="Скица на Соломоновия храм от източната му страна." width="222" id="wx94"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx95">
<p id="wx96">Скица на Соломоновия храм от източната му страна.</p>
</div>
</div>

<p id="wx97">Поради основната реконструкция, на която <a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F%D1%82_%D1%85%D1%80%D0%B0%D0%BC" title="Вторият храм" wx:linktype="known" wx:pagename="Вторият_храм" wx:page_id="162312" id="wx98">Втория храм</a> бил подложен през вековете, до нас не са достигнали останки от Първия храм. Останки, датиращи от предходен исторически период, са намерени от <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BA%D1%8A%D1%84" title="Вакъф" wx:linktype="known" wx:pagename="Вакъф" wx:page_id="71569" id="wx99">Ислямския вакъф</a> сред отпадъците на голям строителен обект на <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%B2_%D1%85%D1%8A%D0%BB%D0%BC" title="Храмов хълм" wx:linktype="known" wx:pagename="Храмов_хълм" wx:page_id="44151" id="wx100">Храмовия хълм</a> през ноември 1999 г.<a href="http://www.israelnationalnews.com/news.php3?id=80176" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx101"/> През лятото на 2007 година археолози, наблудаващи строителните работи на хълма, откриват предмети, датиращи най-вероятно от времето на Първия храм<a href="http://news.nationalgeographic.com/news/2007/10/071023-jerusalem-artifacts_2.html" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx102"/>. Все още като източник на информация относно външния вид на храма могат да служат единствено съдържащите се в <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%85" title="Танах" wx:linktype="known" wx:pagename="Танах" wx:page_id="137735" id="wx103">Танаха</a> описания и хипотезите, изградени въз основа на останките на други храмове, намиращи се в същия район. Отразените технически детайли относно сградата на Храма са оскъдни, тъй като съставилите хрониките писачи не били <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D1%85%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Архитект" wx:linktype="known" wx:pagename="Архитект" wx:page_id="51442" id="wx104">архитекти</a><sup id="_ref-devaux_0" class="reference"><a href="#_note-devaux" title="" wx:fragment="_note-devaux" wx:linktype="note" id="wx105"/></sup>. Отделните реконструкции на Храма понякога се различават значително една от друга; следващото описание е базирано основно на <i id="wx106">Easton’s Bible Dicrionary</i> и <i id="wx107">Jewish Encyclopedia</i>:</p>

<dl id="wx108">
<dd id="wx109">
<p id="wx110">1. <i id="wx111">Светая Светих</i> - най-святото място в Храма (3 Царе 6:19; 8:6), наречено също "вътрешен дом" (3 Царе 6:27) и "пресвятото място" (Евреи 9:3). Било с размери 20 лакътя на дължина, широчина и височина (3 Царе 6:20). Разликата от 30 лакътя между височината на Светая Светих и височината на храма се обяснява обикновено с това, че подът бил издигнат, наподобявайки <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B5%D0%BB%D0%B0" class="new" title="Цела" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Цела" id="wx112">целата</a> на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" title="Античност" wx:linktype="known" wx:pagename="Античност" wx:page_id="73098" id="wx113">античните</a> <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC" title="Храм" wx:linktype="known" wx:pagename="Храм" wx:page_id="82683" id="wx114">храмове</a><sup id="_ref-devaux_1" class="reference"><a href="#_note-devaux" title="" wx:fragment="_note-devaux" wx:linktype="note" id="wx115"/></sup>. Мястото било обковано с <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B5%D0%B4%D1%8A%D1%80" title="Кедър" wx:linktype="known" wx:pagename="Кедър" wx:page_id="89418" id="wx116">кедрово</a> дърво (3 Царе 6:16), докато стените и подът били покрити със <a href="/wbg/%D0%97%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BE" title="Злато" wx:linktype="known" wx:pagename="Злато" wx:page_id="19534" id="wx117">злато</a> (3 Царе 6:20; 21; 30). В Светая Светих били разположени два <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B8%D0%BC" title="Херувим" wx:linktype="known" wx:pagename="Херувим" wx:page_id="127450" id="wx118">херувима</a>, изработени от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Маслина" wx:linktype="known" wx:pagename="Маслина" wx:page_id="45274" id="wx119">маслиново</a> дърво, високи 10 лакътя (3 Царе 6:23-28), а разтворените им криле били с широчина 10 лакътя; херувимите били разположени един до друг, така крилете им, от едната страна докосвали една от стените, а от другата - се допирали едно в друго точно по средата на стената. Сетая Светих било отделено от светилището с двукрила, обкована със злато врата (2 Летописи 4:22); спускали се ленени завеси в синьо, мораво и червено (2 Летописи 3:14; виж също <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Изход" wx:linktype="known" wx:pagename="Изход" wx:page_id="60636" id="wx120">Изход</a> 26:33). Нямали прозорци (3 Царе 8:12). Смятало се, че това е мястото, където живее Господ.</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx121">
<dd id="wx122">
<p id="wx123">2. <i id="wx124">Светилището</i> (3 Царе 8-10), наречено още "Великия дом" (2 Летописи 3:5) и "Домът" (3 Царе 6:17). Широчината и височината му били като на <i id="wx125">Светая Светих</i>, но било дълго 40 лакътя (3 Царе 6:17). Стените били обковани в кедрово дърво с декорации от покрити със злато херувими, палми и цветя. Завеса на златни верижки (3 Царе 6:21) отделяла помещението от Светая Светих. Подът бил от <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B0" title="Ела" wx:linktype="known" wx:pagename="Ела" wx:page_id="65384" id="wx126">елхово</a> дърво (3 Царе 6:15).</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx127">
<dd id="wx128">
<p id="wx129">3. <i id="wx130">Преддверие</i> (3 Царе 6:3; 2 Летописи 3:4) - източния вход към Храма. Дъжината му била 20 лакътя (като широчината на Храма), а широчината му - 10 лакътя (3 Царе 6:3). В 2 Летописи 3:4 се казва, че Преддверието било високо 120 лакътя, което би го превърнало по-скоро в нещо като <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D0%B0" title="Кула" wx:linktype="known" wx:pagename="Кула" wx:page_id="19077" id="wx131">кула</a>. Не е известно дали е било отделено от следващата стая със стена. В Преддверието били разположени два стълба, наречени Яхин и Воаз (3 Царе 7:21; 4 Царе 11:14; 23:3), високи 18 лакътя, а на върховете им имало изработени кремове, високи 5 лакътя.</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx132">
<dd id="wx133">
<p id="wx134">4. <i id="wx135">Стаите</i>, разположени около южната, западната и северната страна на храма (3 Царе 6:5-10). Те били част от храма и се използвали като складове. Предполага се, че са били едноетажни; вероятно впоследствие били добавени допълнителни нива<sup id="_ref-devaux_2" class="reference"><a href="#_note-devaux" title="" wx:fragment="_note-devaux" wx:linktype="note" id="wx136"/></sup>.</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx137">Според легендата, около Храма имало:</p>

<dl id="wx138">
<dd id="wx139">
<p id="wx140">1. <i id="wx141">Двор за свещениците</i> (2 Летописи 4:9), наречен още <i id="wx142">вътрешен двор</i> (3 Царе 6:36), отделен от останалото пространство чрез каменен зид и кедрови греди (3 Царе 6:36).</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx143">
<dd id="wx144">
<p id="wx145">2. <i id="wx146">Големия двор</i>, който обграждал целия Храм (2 Летописи 4:9). На това място народът се събирал за молитва (Еремия 19:14; 26:2).</p>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.9E.D0.B1.D0.B7.D0.B0.D0.B2.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.BA.D1.80.D0.BE.D0.B2.D0.B8.D1.89.D0.B0" name=".D0.9E.D0.B1.D0.B7.D0.B0.D0.B2.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.BA.D1.80.D0.BE.D0.B2.D0.B8.D1.89.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Обзавеждане и съкровища" id="wxsec15"><h3 id="wx147">Обзавеждане и съкровища</h3>

<p id="wx148">В двора за свещениците се намирал олтара за жертвоприношения (2 Летописи 15:8), леяното море (2 Летописи 4:2-5; 10) и десет медни умивалника (3 Царе 7:38-39).</p>

<p id="wx149">От 4 Царе 16:14 става ясно, че пред Храма е имало бронзов жертвеник; В 2 Летописи 4:1 той е описан като дълът 20 лакътя и висок 10.</p>

<p id="wx150">Леяното море, широко 10 и дълбоко 5 лакътя, било поддържано от дванадесет вола (3 Царе 7:23-26). В 3 Царе 7:26 се казва, че морето побирало две хиляди бати вода; в 2 Летописи 4:5-6 се казва, че то побирало три хиляди бати вода и се описва за какво служело: в него се миели свещениците.</p>

<p id="wx151">Умивалниците, всеки от които побирал по четиридесет бати вода (3 Царе 7:38), били поставени върху медни подножия, снабдени с колела; върху подножията били изобразени фигури на <a href="/wbg/%D0%9B%D1%8A%D0%B2" title="Лъв" wx:linktype="known" wx:pagename="Лъв" wx:page_id="30510" id="wx152">лъвове</a>, <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B8%D0%BC" title="Херувим" wx:linktype="known" wx:pagename="Херувим" wx:page_id="127450" id="wx153">херувими</a> и <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%BC%D0%B0" title="Палма" wx:linktype="known" wx:pagename="Палма" wx:page_id="107211" id="wx154">палми</a>. Тези съдове били истински обект на възхищение от страна на евреите. Съставителят на книгата "3 Царе" ги описва в най-големи подробности (3 Царе 7:27-37).</p>

<p id="wx155">Според 3 Царе 7:48, срещу Светая Светих бил разположен олтар за <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Кадило" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кадило" id="wx156">кадилата</a> с <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%D1%8F%D0%BD" title="Тамян" wx:linktype="known" wx:pagename="Тамян" wx:page_id="167375" id="wx157">тамян</a> и маса за <a href="/wbg/%D0%A5%D0%BB%D1%8F%D0%B1" title="Хляб" wx:linktype="known" wx:pagename="Хляб" wx:page_id="65629" id="wx158">хляба</a>.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D1.81_.D0.B4.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D0.B5" name=".D0.A1.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.D1.81_.D0.B4.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D0.B5"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Сравнение с други храмове" id="wxsec4"><h2 id="wx159">Сравнение с други храмове</h2>

<p id="wx160">Според <i id="wx161">De Vaux</i>, в описанието на Храма се откриват доста прилики с други храмове от това време и място. Забелязва се <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Сирия" wx:linktype="known" wx:pagename="Сирия" wx:page_id="44362" id="wx162">сиро</a>-<a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Финикия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финикия" wx:page_id="83919" id="wx163">финикийско</a>, <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx164">египетско</a> и <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%8F" title="Месопотамия" wx:linktype="known" wx:pagename="Месопотамия" wx:page_id="69046" id="wx165">месопотамско</a> влияние; дворът, обграждащ свещеното място, е характерен за <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8" title="Семити" wx:linktype="known" wx:pagename="Семити" wx:page_id="49991" id="wx166">семитските</a> религии. <i id="wx167">De Vaux</i> открива в тази строителна практика съответствие с дванадесетте камъка, които Исус поставил в Галгал (<a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%83%D1%81_%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B5%D0%B2" class="new" title="Исус Навиев" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исус_Навиев" id="wx168">Исус Навиев</a> 4:20), и с преградите, които <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%B9" title="Моисей" wx:linktype="known" wx:pagename="Моисей" wx:page_id="155577" id="wx169">Моисей</a> поставил на планината <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%B9_%28%D0%91%D0%B8%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%8F%29" class="new" title="Синай (Библия)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Синай_(Библия)" id="wx170">Синай</a> (<a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Изход" wx:linktype="known" wx:pagename="Изход" wx:page_id="60636" id="wx171">Изход</a> 19:12), и със забранената територия, която обграждала завесите, предшественик на Храма. <a href="/wbg/%D0%9C%D1%8E%D1%81%D1%8E%D0%BB%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Мюсюлмани" wx:linktype="known" wx:pagename="Мюсюлмани" wx:page_id="27156" id="wx172">Мюсюлманите</a> все още заграждат някои места с камъни, особено местата в близост до <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%BA%D0%B0" title="Мека" wx:linktype="known" wx:pagename="Мека" wx:page_id="51528" id="wx173">Мека</a>, с цел да им предадат статут на неприкосновен харам (свещено место).</p>

<a id="_.D0.A4.D0.B8.D0.BD.D0.B8.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.9A.D0.B0.D0.BD.D0.B0.D0.B0.D0.BD" name=".D0.A4.D0.B8.D0.BD.D0.B8.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.9A.D0.B0.D0.BD.D0.B0.D0.B0.D0.BD"/>
<wx:section level="3" title="Финикия и Канаан" id="wxsec16"><h3 id="wx174">Финикия и Канаан</h3>

<p id="wx175">В Библията ясно е казано, че Соломон получил помощ от Харим, цар на Тир, за построяването на отделните сгради. Тази помощ не била единствено под формата на материали (като дървесина от кедър), но и под формата на инструкции относно начина на строене, както и умели занаятчии. Разделението на храма на три части напомня за храмовете от 13 век пр.Хр. в Алалах (<a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Сирия" wx:linktype="known" wx:pagename="Сирия" wx:page_id="44362" id="wx176">Сирия</a>) и Хазор в <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%8F" class="new" title="Галилея" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Галилея" id="wx177">Галилея</a>; храм от 9 век пр.Хр. в Тел Таианат е постоен по същата тази схема<sup id="_ref-devaux_3" class="reference"><a href="#_note-devaux" title="" wx:fragment="_note-devaux" wx:linktype="note" id="wx178"/></sup>. Финикийските храмове се различават по форма, но при тях също е налице схемата на сграда, обградена изцяло от двор.</p>

<p id="wx179">Сред детайлите, наподобяващи характерни за Тир структури, могат да бъдат споменати двата стълба Яхин и Воаз. <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%82" title="Херодот" wx:linktype="known" wx:pagename="Херодот" wx:page_id="65248" id="wx180">Херодот</a> (ii. 44) разказва как в храма на Тир имало два такива стълба - единият от <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%83%D0%BC%D1%80%D1%83%D0%B4" title="Изумруд" wx:linktype="known" wx:pagename="Изумруд" wx:page_id="45268" id="wx181">изумруд</a>, а другият от <a href="/wbg/%D0%97%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BE" title="Злато" wx:linktype="known" wx:pagename="Злато" wx:page_id="19534" id="wx182">злато</a>. По аналогичен начин, декорациите във форма на палма и херувим вероятно също са част от традициите на Тир, тъй като в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B5%D0%BA%D0%B8%D0%BB" class="new" title="Езекил" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Езекил" id="wx183">Езекил</a> (28:13, 14) се описва царя на Тир - главен <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Свещеник" wx:linktype="known" wx:pagename="Свещеник" wx:page_id="117101" id="wx184">свещеник</a> - като жител на <i id="wx185">Божията градина</i> в Едем. Вероятно херувимите и палмите, както в Йерусалим, така и в Тир, били остатъци от предходно възприемане на божествения дом като градините Едемски. Тирците възпоризвели в своя храм този образ, а Соломон, от своя страна, заема тези образи и ги използва в декорациите на Храма.</p>

<p id="wx186">По същия начин, <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B7" title="Бронз" wx:linktype="known" wx:pagename="Бронз" wx:page_id="90213" id="wx187">бронзовия</a> олтара е нововъведение на финикийците; същото може да се каже и за декорираните с палми и херувими аксесоари. Традиционния израелски <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BB%D1%82%D0%B0%D1%80" title="Олтар" wx:linktype="known" wx:pagename="Олтар" wx:page_id="53658" id="wx188">олтар</a> бил изработен от пръст или необработен камък. В <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Изход" wx:linktype="known" wx:pagename="Изход" wx:page_id="60636" id="wx189">Изход</a> 20, с <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D1%81%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%B5_%D0%91%D0%BE%D0%B6%D0%B8_%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B8" title="Десетте Божи заповеди" wx:linktype="known" wx:pagename="Десетте_Божи_заповеди" wx:page_id="61946" id="wx190">Десетте Божи заповеди</a> се забранявало създаването на образи, докато в Изход 34 се забранявало създаването на образи на Бог; с <a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Второзаконие" wx:linktype="known" wx:pagename="Второзаконие" wx:page_id="23754" id="wx191">Второзаконие</a> пък се забранявало създаването на каквито и да е образи. Най-вероятно тези правила били наложени в период, следхождащ Соломоновия храм; трябва да се отбележе също така, че вероятно в предхождащите прериоди евреите не били в състояние, нито пък имали финансовите възможности да създадат подобни орнаменти.</p>

<a id="_.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D0.B5_.D0.BE.D1.82_.D0.91.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D0.BA" name=".D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B8_.D1.85.D1.80.D0.B0.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D0.B5_.D0.BE.D1.82_.D0.91.D0.BB.D0.B8.D0.B7.D0.BA.D0.B8.D1.8F_.D0.98.D0.B7.D1.82.D0.BE.D0.BA"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Други храмове от Близкия Изток" id="wxsec17"><h3 id="wx192">Други храмове от <a href="/wbg/%D0%91%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BA_%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D0%BA" title="Близък Изток" wx:linktype="known" wx:pagename="Близък_Изток" wx:page_id="34338" id="wx193">Близкия Изток</a></h3>

<p id="wx194">Вече са открити много <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%8F" title="Месопотамия" wx:linktype="known" wx:pagename="Месопотамия" wx:page_id="69046" id="wx195">месопотамски</a>, <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx196">египетски</a>, а също и някои <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Финикия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финикия" wx:page_id="83919" id="wx197">финикийски</a> храмове. Във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Вавилония" wx:linktype="known" wx:pagename="Вавилония" wx:page_id="29212" id="wx198">Вавилония</a>, типичната структура била кули с тераси, <a href="/wbg/%D0%97%D0%B8%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%B0%D1%82" class="new" title="Зикурат" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Зикурат" id="wx199">зикуратите</a>, строени по подобие на планините, в които обитавали <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Божество" wx:linktype="known" wx:pagename="Божество" wx:page_id="28639" id="wx200">божествата</a>. Стаята, предназначена за религиозните обреди, била разположена на върха на конструкцията. Първите египетски храмове представлявали сграда с две или три стаи, най-вътрешната от които била обиталището на божеството. Пример за това е <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%82" title="Гранит" wx:linktype="known" wx:pagename="Гранит" wx:page_id="17602" id="wx201">гранитния</a> храм край <a href="/wbg/%D0%A1%D1%84%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D1%81" title="Сфинкс" wx:linktype="known" wx:pagename="Сфинкс" wx:page_id="44241" id="wx202">сфинкса</a> в <a href="/wbg/%D0%93%D0%B8%D0%B7%D0%B0" title="Гиза" wx:linktype="known" wx:pagename="Гиза" wx:page_id="44244" id="wx203">Гиза</a>. По време на <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%BD%D0%B0_%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Средното царство на Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Средното_царство_на_Египет" wx:page_id="121806" id="wx204">Средното царство</a>, през XII династия, били добавени <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%BA" title="Обелиск" wx:linktype="known" wx:pagename="Обелиск" wx:page_id="140758" id="wx205">обелиски</a> и колони, а по време на <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%82%D0%BE_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%BD%D0%B0_%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Новото царство на Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Новото_царство_на_Египет" wx:page_id="63902" id="wx206">Новото царство</a> (XVIII династия) - зали в <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB" class="new" title="Хипостил" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хипостил" id="wx207">хипостил</a>. Соломоновият храм не бил копие на нито един от тези храмове, нито на финикийските дворци, но включвал с себе си много от техните характеристики. В аналогия с бабилонската идея за божественото обиталище, Храмът бил разположен на върха на хълм, също както храмът на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%B0%D0%BB" class="new" title="Баал" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Баал" id="wx208">Баал</a> бил раположен на планината <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BC%D0%B5%D0%BB" class="new" title="Кармел" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кармел" id="wx209">Кармел</a> или като храмовете на планината <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Хермон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хермон" id="wx210">Хермон</a>. Също като финикийските храмове, Соломоновият храм бил обграден от дворове. Формата му напомня на египетските храмове и е сходна с тази на други храмове от същия район.</p>

<p id="wx211">Стълбовете Яхин и Воаз имат свои аналогии както в Тир, така и в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B8%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D1%81" title="Библос" wx:linktype="known" wx:pagename="Библос" wx:page_id="30515" id="wx212">Библос</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%84%D0%BE%D1%81" title="Пафос" wx:linktype="known" wx:pagename="Пафос" wx:page_id="130227" id="wx213">Пафос</a> и Телох; в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx214">Египет</a> аналогия представляват <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%BA" title="Обелиск" wx:linktype="known" wx:pagename="Обелиск" wx:page_id="140758" id="wx215">обелиските</a>. Според <i id="wx216">Jewish Encyclopedia</i> "<i id="wx217">Това били <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%81" title="Фалос" wx:linktype="known" wx:pagename="Фалос" wx:page_id="129692" id="wx218">фалически</a> <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB" title="Символ" wx:linktype="known" wx:pagename="Символ" wx:page_id="136927" id="wx219">символи</a>, наследство от семитско-хамитските традиции</i>". Яхин и Воаз били всъщност изолирани стълбове, а не част от храмовата декорация.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D1.85.D0.BE.D0.B6.D0.B4.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.9C.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.BD.D0.B0.D1.85.D0.BE.D0.B6.D0.B4.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Местонахождение" id="wxsec5"><h2 id="wx220">Местонахождение</h2>

<p id="wx221">Предполага се, че Храмът е бил разположен на хълма, който съответства на днешния <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%B2_%D1%85%D1%8A%D0%BB%D0%BC" title="Храмов хълм" wx:linktype="known" wx:pagename="Храмов_хълм" wx:page_id="44151" id="wx222">Храмов хълм</a> - на равната част на хълма, в чийто център се намира <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8A%D1%82_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Куполът на скалата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Куполът_на_скалата" id="wx223">Куполът на скалата</a>. По времето на <a href="/wbg/%D0%98%D0%B5%D0%B2%D1%83%D1%81%D0%B5%D0%B8" class="new" title="Иевусеи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Иевусеи" id="wx224">иевусеите</a> мястото било използвано като терен за вършеене; в <a href="/wbg/2_%D0%A6%D0%B0%D1%80%D0%B5" class="new" title="2 Царе" wx:linktype="unknown" wx:pagename="2_Царе" id="wx225">2 Царе</a> 24 се разказва за това как мястото било осветено по времето на цар <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4" title="Давид" wx:linktype="known" wx:pagename="Давид" wx:page_id="139946" id="wx226">Давид</a>.</p>

<p id="wx227">Като вероятно местонахождение на Соломоновия храм се споменават още две места. Според първата <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0" title="Хипотеза" wx:linktype="known" wx:pagename="Хипотеза" wx:page_id="54187" id="wx228">хипотеза</a>, бронзовият олтар вероятно се е намирал на скалата, която в днешно време е покрита от купола; предполага се, че Храмът е бил разположен на <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4" title="Запад" wx:linktype="known" wx:pagename="Запад" wx:page_id="45649" id="wx229">западната</a> страна на скалата. Според тази хипотеза <i id="wx230">кладенецът на душите</i> (залата, разположена под скалата) е мястото, където се събирали остатъците от жертвоприношенията (<i id="wx231">корбанот</i>). Подобно разположение, на едно значително стръмно място, предполага наличието на подпорни стени, които в библейския речник Истън се определят като "<i id="wx232">висока каменна стена от южната страна, достигаща на места височина от 60 метра, и друга подобна стена от източната страна, а между тях ... многобройни <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%BA%D0%B0" title="Арка" wx:linktype="known" wx:pagename="Арка" wx:page_id="93392" id="wx233">арки</a> и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8" title="Колони" wx:linktype="known" wx:pagename="Колони" wx:page_id="59544" id="wx234">колони</a></i>...".</p>

<p id="wx235">Според втората хипотеза Светая Светих се е намирала на върха на скалата, като по този начин се обяснява и височината на постойката. Тази скала е свързана с много свещени традиции: някои предполагат, че това е мястото, където <a href="/wbg/%D0%90%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Адриан" wx:linktype="known" wx:pagename="Адриан" wx:page_id="108857" id="wx236">Адриан</a> построил храм в чест на <a href="/wbg/%D0%AE%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80_%28%D0%B1%D0%BE%D0%B3%29" title="Юпитер (бог)" wx:linktype="known" wx:pagename="Юпитер_(бог)" wx:page_id="51188" id="wx237">Юпитер</a>; казва се, че на същото това място се намирал и храмът на Ирод (Вторият храм), които според легендата бил постоен на мястото на Соломоновия храм.</p>

<a id="_.D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B1.D0.B5.D0.B6.D0.B8_.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D1.80.D1.83.D1.88.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F" name=".D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B1.D0.B5.D0.B6.D0.B8_.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D1.80.D1.83.D1.88.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Грабежи и разрушения" id="wxsec6"><h2 id="wx238">Грабежи и разрушения</h2>

<p id="wx239">Според библейския разказ, Соломоновия храм бил разграбван няколко пъти в течение на времето:</p>

<dl id="wx240">
<dd id="wx241">
<p id="wx242">1. От <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx243">египетския</a> <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BE%D0%BD" title="Фараон" wx:linktype="known" wx:pagename="Фараон" wx:page_id="41520" id="wx244">фараон</a> Сисак (или Шишак) (3 Царе 14:25, 26).</p>
</dd>

<dd id="wx245">
<p id="wx246">2. От иудейския цар Йоас (4 Царе 14:14).</p>
</dd>

<dd id="wx247">
<p id="wx248">3. От юдейския цар Ахаз (4 Царе 16:8, 17, 18).</p>
</dd>

<dd id="wx249">
<p id="wx250">4. От юдейския цар Езекия, за плати на <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Асирия" wx:linktype="known" wx:pagename="Асирия" wx:page_id="92185" id="wx251">асирийския</a> цар Синахериб (4 Царе 18:15-16).</p>
</dd>

<dd id="wx252">
<p id="wx253">5. От цар <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%80_II" title="Навуходоносор II" wx:linktype="known" wx:pagename="Навуходоносор_II" wx:page_id="103883" id="wx254">Навуходоносор II</a>, който го разграбил и разрушил (4 Царе 24:13 и 2 Летописи 36:7). Той изгорил Храма и отнесъл съкровищата във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Вавилония" wx:linktype="known" wx:pagename="Вавилония" wx:page_id="29212" id="wx255">Вавилония</a> (4 Царе 25:9, 17 и 2 Летописи 36:19; <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%B0%D1%8F" class="new" title="Исая" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Исая" id="wx256">Исая</a> 64:11).</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx257">След вавилонсия плен, свещените предмети от храма били върнати на евреите от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%80_II_%28%D0%9F%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%8F%29" title="Кир II (Персия)" wx:linktype="known" wx:pagename="Кир_II_(Персия)" wx:page_id="44618" id="wx258">Кир II</a> (<a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0" class="new" title="Ездра" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ездра" id="wx259">Ездра</a> 1:7, 11).</p>

<a id="_.D0.A1.D0.BF.D0.BE.D1.80.D0.BE.D0.B2.D0.B5_.D0.BE.D1.82.D0.BD.D0.BE.D1.81.D0.BD.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.85.D0.BE.D0.B4.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A1.D0.BF.D0.BE.D1.80.D0.BE.D0.B2.D0.B5_.D0.BE.D1.82.D0.BD.D0.BE.D1.81.D0.BD.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.85.D0.BE.D0.B4.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Спорове относно находки" id="wxsec7"><h2 id="wx260">Спорове относно находки</h2>

<p id="wx261">На <a href="/wbg/27_%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="27 декември" wx:linktype="known" wx:pagename="27_декември" wx:page_id="2627" id="wx262">27 декември</a> <a href="/wbg/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2824" id="wx263">2004</a> г. Израелският музей в <a href="/wbg/%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC" title="Йерусалим" wx:linktype="known" wx:pagename="Йерусалим" wx:page_id="20402" id="wx264">Йерусалим</a> обявява, че е възможно <i id="wx265">нарът на цар Соломон</i>, който се предполага, че украсявал <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Скиптър" wx:linktype="known" wx:pagename="Скиптър" wx:page_id="72990" id="wx266">скиптъра</a> на главния жрец на Соломоновия храм, да се окаже без пряка връзка с Храма. Това била най-важната библейска находка на музея, която била излагана дори в Канадския музей на цивилизациите през <a href="/wbg/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="2823" id="wx267">2003</a> г. Според музея, на малкия нар - едва 44 <a href="/wbg/Mm" title="Mm" wx:linktype="known" wx:pagename="Mm" wx:page_id="148175" id="wx268">mm</a> на височина, били гравирани букви на античен <a href="/wbg/%D0%98%D0%B2%D1%80%D0%B8%D1%82" title="Иврит" wx:linktype="known" wx:pagename="Иврит" wx:page_id="26331" id="wx269">иврит</a>, които образували думите (вързстановени) <b id="wx270">Свещен съм за жреците на Къщата на Господ</b> (на модерен иврит:לבית יהוה קדש כהנם - Жрец съм в Божията къща). Израелският музей твърди, че нарът датира от 14 или 15 век пр.Хр. и че надписът на него е модерен. Експертите се боят, че може наистина да се окаже измамна находка; израелските власти дали началото на съдебни дела срещу пет човека<a href="http://www.nytimes.com/2004/12/30/international/middleeast/30mideast.html" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx271"/>.</p>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вижте също" id="wxsec8"><h2 id="wx272">Вижте също</h2>

<dl id="wx273">
<dd id="wx274"><a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%B2_%D1%85%D1%8A%D0%BB%D0%BC" title="Храмов хълм" wx:linktype="known" wx:pagename="Храмов_хълм" wx:page_id="44151" id="wx275">Храмов хълм</a></dd>

<dd id="wx276"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%87%D0%B0" title="Стена на плача" wx:linktype="known" wx:pagename="Стена_на_плача" wx:page_id="44144" id="wx277">Стена на плача</a></dd>

<dd id="wx278"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4" title="Давид" wx:linktype="known" wx:pagename="Давид" wx:page_id="139946" id="wx279">Давид</a></dd>

<dd id="wx280"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%BD" title="Соломон" wx:linktype="known" wx:pagename="Соломон" wx:page_id="72257" id="wx281">Соломон</a></dd>

<dd id="wx282"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8" title="Тамплиери" wx:linktype="known" wx:pagename="Тамплиери" wx:page_id="59171" id="wx283">Тамплиери</a></dd>
</dl>

<a id="_.D0.A6.D0.B8.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B8_.D0.B8_.D0.B1.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A6.D0.B8.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B8_.D0.B8_.D0.B1.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.B6.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Цитати и бележки" id="wxsec9"><h2 id="wx284">Цитати и бележки</h2>

<div style="-moz-column-count:2; column-count:2;" id="wx285">
<ol class="references" id="wx286">
<li id="_note-0"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx287">↑</a>
<p id="wx288">The notes in the <a href="/wbg/Oxford_Annotated_Bible" class="new" title="Oxford Annotated Bible" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Oxford_Annotated_Bible" id="wx289">New Oxford Annotated Bible</a> - New Revised Standard Version</p>
</li>

<li id="_note-devaux">
<p id="wx290">↑ <a href="#_ref-devaux_0" title="" wx:fragment="_ref-devaux_0" wx:linktype="noteref" id="wx291"><sup id="wx292">2,0</sup></a> <a href="#_ref-devaux_1" title="" wx:fragment="_ref-devaux_1" wx:linktype="noteref" id="wx293"><sup id="wx294">2,1</sup></a> <a href="#_ref-devaux_2" title="" wx:fragment="_ref-devaux_2" wx:linktype="noteref" id="wx295"><sup id="wx296">2,2</sup></a> <a href="#_ref-devaux_3" title="" wx:fragment="_ref-devaux_3" wx:linktype="noteref" id="wx297"><sup id="wx298">2,3</sup></a> De Vaux, 1961.</p>
</li>
</ol>
</div>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec10"><h2 id="wx299">Външни препратки</h2>

<ul id="wx300">
<li id="wx301"><a href="http://www.bibliata.com/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx302">Библията</a></li>

<li id="wx303"><a href="http://www.aiwaz.net/Temple-of-SOLOMON/c17" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx304">Mystical composition of the Temple of Solomon</a>
<p id="wx305">.</p>
</li>

<li id="wx306"><i id="wx307">Jewish Encyclopedia</i> <a href="http://www.jewishencyclopedia.com/view.jsp?artid=129&amp;letter=T" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx308">Temple of Solomon</a>
<p id="wx309">.</p>
</li>

<li id="wx310"><a href="http://koti.phnet.fi/petripaavola/The_temple_of_Solomon" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx311">Модел на Соломоновия храм</a></li>

<li id="wx312"><a href="http://www.freemasons-freemasonry.com/king_solomon_temple.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx313">King Solomon's Temple and Freemasonry</a></li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B2_%D1%85%D1%80%D0%B0%D0%BC" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx314">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx315"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B5" title="Категория:Храмове" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Храмове" wx:page_id="23448" id="wx316">Храмове</a></span> | <span dir="ltr" id="wx317"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%AE%D0%B4%D0%B0%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Категория:Юдаизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Юдаизъм" wx:page_id="26964" id="wx318">Юдаизъм</a></span> | <span dir="ltr" id="wx319"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%99%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BC" title="Категория:Йерусалим" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Йерусалим" wx:page_id="44152" id="wx320">Йерусалим</a></span> | <span dir="ltr" id="wx321"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D1%85%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%82%D0%BE" title="Категория:История на християнството" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:История_на_християнството" wx:page_id="26939" id="wx322">История на християнството</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D9%87%D9%8A%D9%83%D9%84_%D8%B3%D9%84%D9%8A%D9%85%D8%A7%D9%86" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:هيكل_سليمان" id="wx323">العربية</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Temple_de_Salom%C3%B3" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Temple_de_Salomó" id="wx324">Català</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Salomos_Tempel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Salomos_Tempel" id="wx325">Dansk</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Solomon%27s_Temple" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Solomon's_Temple" id="wx326">English</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Saalomoni_tempel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Saalomoni_tempel" id="wx327">Eesti</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Temple_de_Salomon" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Temple_de_Salomon" id="wx328">Français</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Tempio_di_Salomone" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Tempio_di_Salomone" id="wx329">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9E%D7%A7%D7%93%D7%A9_%D7%94%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%9F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:בית_המקדש_הראשון" id="wx330">עברית</a> | <a href="http://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%A1%E1%83%9D%E1%83%9A%E1%83%9D%E1%83%9B%E1%83%9D%E1%83%9C%E1%83%98%E1%83%A1_%E1%83%A2%E1%83%90%E1%83%AB%E1%83%90%E1%83%A0%E1%83%98" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ka:სოლომონის_ტაძარი" id="wx331">ქართული</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Tempel_van_Salomo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Tempel_van_Salomo" id="wx332">Nederlands</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Templo_de_Salom%C3%A3o" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Templo_de_Salomão" id="wx333">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B2%D1%8B%D0%B9_%D0%A5%D1%80%D0%B0%D0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Первый_Храм" id="wx334">Русский</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Salomon_temppeli" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Salomon_temppeli" id="wx335">Suomi</a></div>
</body>
</html>
