<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Тоскански диалект</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Тоскански_диалект"/>
<meta name="wx_page_id" content="169033"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Тоскански диалект" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Тоскански диалект</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Език" page_id="26439"/>
<table class="infobox" style="width:22em; margin-top:0.75em; background:#f4f4f4; text-align:left; font-size:90%;" cellpadding="2" id="wx2">
<tr id="wx3">
<th colspan="2" bgcolor="#5dc842" align="center" style="font-size:120%" id="wx4">
<p id="wx5">Тоскански диалект<br id="wx6"/>
</p>

<p id="wx7">Dialetto toscano</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx8">
<td valign="top" id="wx9">
<p id="wx10">Говори се в:</p>
</td>
<td id="wx11"><a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Тоскана" wx:linktype="known" wx:pagename="Тоскана" wx:page_id="91059" id="wx12">Тоскана</a>
<p id="wx13">, един регион на <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx14">Италия</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx15">
<td valign="top" id="wx16">
<p id="wx17">Район</p>
</td>
<td id="wx18">
<p id="wx19">Южна Европа</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx20">
<td valign="top" id="wx21">
<p id="wx22">Общо говорещи:</p>
</td>
<td id="wx23">
<p id="wx24">3,5 милиона</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx25">
<td valign="top" id="wx26"><a href="/wbg/%D0%95%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0_%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Езикови семейства и езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Езикови_семейства_и_езици" wx:page_id="51739" id="wx27">Класификация</a> </td>
<td id="wx28"><a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Индоевропейски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейски_език" wx:page_id="9625" id="wx29">Индоевропейски</a><br id="wx30"/>
<p id="wx31"> <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Романски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Романски_езици" wx:page_id="22476" id="wx32">Романски</a><br id="wx33"/>
  <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" class="new" title="Източноромански езици" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Източноромански_езици" id="wx34">Източноромански</a><br id="wx35"/>
   <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE-%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" class="new" title="Итало-далматински езици" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Итало-далматински_езици" id="wx36">Итало-далматински</a><br id="wx37"/>
    <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Италиански език" wx:linktype="known" wx:pagename="Италиански_език" wx:page_id="26333" id="wx38">Италиански</a><br id="wx39"/>
     <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Тоскански диалект" wx:linktype="self" wx:pagename="Тоскански_диалект" wx:page_id="169033" id="wx40">Тоскански диалект</a><br id="wx41"/>
</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx42">
<th align="center" colspan="2" bgcolor="#5dc842" id="wx43">
<p id="wx44">Официално положение</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx45">
<td id="wx46">
<p id="wx47">Официален във:</p>
</td>
<td id="wx48">
<p id="wx49">---</p>
</td>
</tr>

<tr valign="top" id="wx50">
<td id="wx51">
<p id="wx52">Контролиран от:</p>
</td>
<td id="wx53">
<p id="wx54">Няма</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx55">
<th align="center" colspan="2" bgcolor="#5dc842" id="wx56">
<p id="wx57">Кодове на езика</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx58">
<td id="wx59"><a href="/wbg/ISO_639" title="ISO 639" wx:linktype="known" wx:pagename="ISO_639" wx:page_id="31938" id="wx60">ISO 639</a>
<p id="wx61">-1</p>
</td>
<td id="wx62">
<p id="wx63">Няма</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx64">
<td id="wx65">
<p id="wx66">ISO 639-2</p>
</td>
<td id="wx67">
<p id="wx68">Няма</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx69">
<td id="wx70">
<p id="wx71">ISO 639-3</p>
</td>
<td id="wx72">
<p id="wx73">Няма</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx74">
<td align="center" colspan="2" id="wx75">
<table border="0" cellpadding="2" cellspacing="0" id="wx76">
<tr id="wx77">
<td align="center" id="wx78"/>
</tr>
</table>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx79"><b id="wx80">Тосканският диалект</b> (на <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Италиански език" wx:linktype="known" wx:pagename="Италиански_език" wx:page_id="26333" id="wx81">италиански</a>: <i id="wx82">Dialetto toscano</i>) е италиански диалект, който се говори в <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Тоскана" wx:linktype="known" wx:pagename="Тоскана" wx:page_id="91059" id="wx83">Тоскана</a>, една от <a href="/wbg/%D0%90%D0%B4%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Административно деление на Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Административно_деление_на_Италия" wx:page_id="90995" id="wx84">провинциите</a> на <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx85">Италия</a>.</p>

<p id="wx86">Този диалект лежи в основата на италианския книжовен език заради шедьоврите на <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5_%D0%90%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8" title="Данте Алигиери" wx:linktype="known" wx:pagename="Данте_Алигиери" wx:page_id="9624" id="wx87">Данте Алигиери</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0" title="Франческо Петрарка" wx:linktype="known" wx:pagename="Франческо_Петрарка" wx:page_id="70723" id="wx88">Франческо Петрарка</a>, <a href="/wbg/%D0%94%D0%B6%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8_%D0%91%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%BE" title="Джовани Бокачо" wx:linktype="known" wx:pagename="Джовани_Бокачо" wx:page_id="19632" id="wx89">Джовани Бокачо</a> и <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8" title="Николо Макиавели" wx:linktype="known" wx:pagename="Николо_Макиавели" wx:page_id="9864" id="wx90">Николо Макиавели</a>. След италианските войни за независимост в Кралство <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx91">Италия</a> възниква необходимост от национален език, защото населението в Италия говори на много диалекти, което възпрепятства общуването. С подкрепата на големия писател <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE_%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%BE%D0%BD%D0%B8" title="Алесандро Манцони" wx:linktype="known" wx:pagename="Алесандро_Манцони" wx:page_id="154108" id="wx92">Алесандро Манцони</a> литературният тоскански диалект бе избран.</p>

<p id="wx93">Разговорният тоскански диалект е доста различен от италианския книжовен език.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.93.D0.BE.D0.B2.D0.BE.D1.80.D0.B5.D1.89.D0.B8" name=".D0.93.D0.BE.D0.B2.D0.BE.D1.80.D0.B5.D1.89.D0.B8"/>
<wx:section level="2" title="Говорещи" id="wxsec2"><h2 id="wx94">Говорещи</h2>

<p id="wx95">Около 3.500.000 души говорят на тоскански, тоест населението на цяла <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Тоскана" wx:linktype="known" wx:pagename="Тоскана" wx:page_id="91059" id="wx96">Тоскана</a>, без жителите на провинцията Маса-Карара, които говорят на карарски, северен диалект.</p>

<a id="_.D0.94.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.BD.D0.B8_.D1.85.D0.B0.D1.80.D0.B0.D0.BA.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B8" name=".D0.94.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.BD.D0.B8_.D1.85.D0.B0.D1.80.D0.B0.D0.BA.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Диалектни характеристики" id="wxsec3"><h2 id="wx97">Диалектни характеристики</h2>

<p id="wx98">Тоскайският диалект има хомогенни характеристики като между неговите поддиалекти има малки разлики.</p>

<a id="_.D0.A4.D0.BE.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0" name=".D0.A4.D0.BE.D0.BD.D0.B5.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Фонетика" id="wxsec4"><h3 id="wx99">Фонетика</h3>

<a id="_.D0.A2.D0.BE.D1.81.D0.BA.D0.B0.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D0.B3.D1.8A.D1.80.D0.BB.D0.BE" name=".D0.A2.D0.BE.D1.81.D0.BA.D0.B0.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D0.B3.D1.8A.D1.80.D0.BB.D0.BE"/>
<wx:section level="4" title="Тосканско гърло" id="wxsec7"><h4 id="wx100">Тосканско гърло</h4>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Основна" page_id="66825"/>
<dl id="wx101">
<dd id="wx102">
<div class="noprint" id="wx103"><i id="wx104">Основна статия: <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D0%B3%D1%8A%D1%80%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Тосканско гърло" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тосканско_гърло" id="wx105">Тосканско гърло</a></i><br id="wx106"/>
<small id="wx107"><i id="wx108">Ако и настоящият раздел, и основната статия са празни, започнете да допринасяте към раздела.</i></small></div>
</dd>
</dl>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx109">Тосканското гърло е фонетично явление на тосканския диалект: според него преградните съгласни звуци [k], [t] и [p] стават фрикативни между две гласни. Типичен пример е придиханието на 'c' (к) между две гласни.</p>

<a id="_.D0.9E.D1.82.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B1.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_g_.D0.B8_c" name=".D0.9E.D1.82.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B1.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_g_.D0.B8_c"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Отслабване на g и c" id="wxsec8"><h4 id="wx110">Отслабване на g и c</h4>

<p id="wx111">Друго фонетично явление е отслабването на италианските <i id="wx112">меко g</i> <wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:IPA2" page_id="144342"/><a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B6%D0%B4%D1%83%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Международна фонетична азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Международна_фонетична_азбука" wx:page_id="99849" id="wx113">МФА</a>:<span title="Произношение изписано с МФА" class="IPA" id="wx114">[ʤ]</span><wx:templateend start="wx_t3"/> (<i id="wx115">дж</i>) и <i id="wx116">меко c</i> <wx:template id="wx_t4" pagename="Шаблон:IPA2" page_id="144342"/><a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B6%D0%B4%D1%83%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Международна фонетична азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Международна_фонетична_азбука" wx:page_id="99849" id="wx117">МФА</a>:<span title="Произношение изписано с МФА" class="IPA" id="wx118">[ʧ]</span><wx:templateend start="wx_t4"/> (<i id="wx119">ч</i>) между две гласни. Между два гласни звука, <i id="wx120">звучната небно-венечна африката</i> преминава в <i id="wx121">звучна небно-венечна фрикативна</i>:</p>

<center id="wx122">
<p id="wx123">/<wx:template id="wx_t5" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx124"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx125">ʤ</a></span><wx:templateend start="wx_t5"/>/ [дж] → [<wx:template id="wx_t6" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx126"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx127">ʒ</a></span><wx:templateend start="wx_t6"/>] [ж].</p>
</center>

<p id="wx128">Това явление е силно разпространено и може да се чуе в разговорната реч (също в <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BC%D0%B1%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Умбрия" wx:linktype="known" wx:pagename="Умбрия" wx:page_id="91062" id="wx129">Умбрия</a>): думата <i id="wx130">la gente</i>, <i id="wx131">хората</i>, на стандартен италиански звучи /<wx:template id="wx_t7" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx132"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx133">la 'ʤɛnte</a></span><wx:templateend start="wx_t7"/>/, докато в Тоскана звучи /<wx:template id="wx_t8" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx134"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx135">la 'ʒɛnte</a></span><wx:templateend start="wx_t8"/>/.</p>

<p id="wx136">По същия начин <i id="wx137">беззвучната небно-венечна африката</i> преминава в <i id="wx138">звучна небно-венечна фрикативна</i> между две гласни:</p>

<center id="wx139">
<p id="wx140">/<wx:template id="wx_t9" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx141"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx142">ʧ</a></span><wx:templateend start="wx_t9"/>/ [ч] → [<wx:template id="wx_t10" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx143"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx144">ʃ</a></span><wx:templateend start="wx_t10"/>] [ш].</p>
</center>

<p id="wx145">Думата <i id="wx146">cena</i> (вечеря) на стандартен италиански звучи /<wx:template id="wx_t11" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx147"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx148">'ʧe:na</a></span><wx:templateend start="wx_t11"/>/, докато в Тоскана - /<wx:template id="wx_t12" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx149"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx150">'ʃe:na</a></span><wx:templateend start="wx_t12"/>/.</p>

<a id="_.D0.90.D1.84.D1.80.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_s" name=".D0.90.D1.84.D1.80.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.B7.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_s"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Африкатизация на s" id="wxsec9"><h4 id="wx151">Африкатизация на s</h4>

<p id="wx152">Едно общо фонетично явление е преобразуването от <i id="wx153">беззвучния s</i> или беззвучния алвеоларен фрикативен /<wx:template id="wx_t13" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx154"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx155">s</a></span><wx:templateend start="wx_t13"/>/ в беззвучния алвеоларен африкат <wx:template id="wx_t14" pagename="Шаблон:IPA2" page_id="144342"/><a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B6%D0%B4%D1%83%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Международна фонетична азбука" wx:linktype="known" wx:pagename="Международна_фонетична_азбука" wx:page_id="99849" id="wx156">МФА</a>:<span title="Произношение изписано с МФА" class="IPA" id="wx157">[ʦ]</span><wx:templateend start="wx_t14"/>, когато го предшестват <wx:template id="wx_t15" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx158"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx159">/r/</a></span><wx:templateend start="wx_t15"/> [р], <wx:template id="wx_t16" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx160"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx161">/l/</a></span><wx:templateend start="wx_t16"/> [л], или <wx:template id="wx_t17" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx162"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx163">/n/</a></span><wx:templateend start="wx_t17"/> [н].</p>

<center id="wx164">
<p id="wx165">/<wx:template id="wx_t18" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx166"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx167">s</a></span><wx:templateend start="wx_t18"/>/ [с] → [<wx:template id="wx_t19" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx168"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx169">ʦ</a></span><wx:templateend start="wx_t19"/>] [ц].</p>
</center>

<p id="wx170">Например, "il sole" (слънцето) на стандартен италиански звучи /<wx:template id="wx_t20" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx171"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx172">il 'soːle</a></span><wx:templateend start="wx_t20"/>/, а в Тоскана - /<wx:template id="wx_t21" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx173"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx174">il 'ʦoːle</a></span><wx:templateend start="wx_t21"/>/; така и може да се чуе в думи като "falso" (фалшив) /<wx:template id="wx_t22" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx175"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx176">'falso</a></span><wx:templateend start="wx_t22"/>/ → /<wx:template id="wx_t23" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx177"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx178">'falʦo</a></span><wx:templateend start="wx_t23"/>/. Това е общо явление в Централна Италия.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.8A.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.89.D0.B0.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.2F.C9.94.2F" name=".D0.A1.D1.8A.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.89.D0.B0.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.2F.C9.94.2F"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Съкращаване на /ɔ/" id="wxsec10"><h4 id="wx179">Съкращаване на <wx:template id="wx_t24" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx180"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx181">/ɔ/</a></span><wx:templateend start="wx_t24"/></h4>

<p id="wx182">Има два резултата от еволюцията на латинския гласен звук <i id="wx183">ŏ</i>. През средните векове гласната <wx:template id="wx_t25" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx184"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx185">[ɔ]</a></span><wx:templateend start="wx_t25"/> преминава в двугласна <wx:template id="wx_t26" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx186"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx187">/wɔ/</a></span><wx:templateend start="wx_t26"/>. Това явление никога не е било стабилно и двете предишни форми са се запазили досега. Двугласната навлиза в книжовния език (напр. <i id="wx188">fuoco</i>, <i id="wx189">buono</i>, <i id="wx190">nuovo</i>), а гласната се запазва само в разговорния реч (<i id="wx191">foco</i>, <i id="wx192">bono</i>, <i id="wx193">novo</i>).</p>

<a id="_.D0.9C.D0.BE.D1.80.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9C.D0.BE.D1.80.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Морфология" id="wxsec5"><h3 id="wx194">Морфология</h3>

<a id="_.D0.A3.D0.B4.D0.B2.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BC.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.B8.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.A3.D0.B4.D0.B2.D0.BE.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D0.BC.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.B8.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
<wx:section level="4" title="Удвояване на личните местоимение" id="wxsec11"><h4 id="wx195">Удвояване на личните местоимение</h4>

<p id="wx196">Едно морфологично явление, цитирано от <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE_%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%BE%D0%BD%D0%B8" title="Алесандро Манцони" wx:linktype="known" wx:pagename="Алесандро_Манцони" wx:page_id="154108" id="wx197">Алесандро Манцони</a> в шедьовъра му "<i id="wx198">I promessi sposi</i>" (<i id="wx199">Годениците</i>), е <b id="wx200">удвояване на личното местоимение в дателен падеж</b>.</p>

<p id="wx201">В <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Италиански език" wx:linktype="known" wx:pagename="Италиански_език" wx:page_id="26333" id="wx202">италиански език</a>, както и български, има две форми за личните местоимения в дателен падеж: пълна форма, <i id="wx203">предлог + местоимение</i> <b id="wx204">a me</b> (на мене), и кратка форма, <b id="wx205">mi</b> (ми). Тосканският диалект използва и двете форми във фразите, за да усили смисъла, както се случва и на български:</p>

<ul id="wx206">
<li id="wx207">
<p id="wx208">на стандартен италиански: [<i id="wx209">a me piace</i>] (на мене ми харесва) или [<i id="wx210">mi piace</i>] (харесва ми)</p>
</li>

<li id="wx211">
<p id="wx212">на тоскански: [<i id="wx213">a me mi piace</i>] (на мене ми харесва)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx214">Това явление се среща и в останалите диалекти на Централна Италия и само едва наскоро италианските лингвисти престават да смятат това за грешка. Днес езиковедите го приемат като стандартна пратктика. Можете да прочетете повече тук <a href="http://www.accademiadellacrusca.it/faq/faq_risp.php?id=4096&amp;ctg_id=44" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx215">тук</a> (на италиански).</p>

<p id="wx216">В няколко поддиалекта може да се намери и <b id="wx217">удвоеното местоимение във винителен падеж</b> (<i id="wx218"><b id="wx219">me mi vedi</b></i>, <i id="wx220">мене ме виждаш</i>), като на български, но то не се използва често.</p>

<a id="_.D0.9E.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B5.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D1.87.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.B7.D0.B0_.D0.BC.D1.8A.D0.B6.D0.BA.D0.B8_.D1.80.D0.BE.D0.B4" name=".D0.9E.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.B5.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D1.87.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.B7.D0.B0_.D0.BC.D1.8A.D0.B6.D0.BA.D0.B8_.D1.80.D0.BE.D0.B4"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Определителен член за мъжки род" id="wxsec12"><h4 id="wx221">Определителен член за мъжки род</h4>

<p id="wx222">Във <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Флоренция" wx:linktype="known" wx:pagename="Флоренция" wx:page_id="66174" id="wx223">флорентинския</a> поддиалект определителният член за мъжки род има една единствена форма <wx:template id="wx_t27" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx224"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx225">[i]</a></span><wx:templateend start="wx_t27"/> за единствено и за множествено число, но те се различават по фонетичното влияние, което упражняват върху следващия съгласен звук. Членът за единствено число предизвиква удвояне на съгласната: <wx:template id="wx_t28" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx226"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx227">[i kkaːne]</a></span><wx:templateend start="wx_t28"/> 'кучето', а членът за множествено число позволява съгласно отслабване или тосканското гърло: <wx:template id="wx_t29" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx228"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx229">[i haːni]</a></span><wx:templateend start="wx_t29"/> 'кучетата'.</p>

<a id="Noi_.D0.B8_.D0.B1.D0.B5.D0.B7.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.BE_si" name="Noi_.D0.B8_.D0.B1.D0.B5.D0.B7.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.BE_si"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Noi и безлично si" id="wxsec13"><h4 id="wx230">Noi и безлично si</h4>

<p id="wx231">Едно морфологическо явление, което се среща в Тоскана, е личната употреба на <i id="wx232">безличното si</i> (което не трябва да се бърка с <i id="wx233">пасивното si</i> или с <i id="wx234">възвратното si</i>) като трето лице множествено число на глаголите, подоно на употребата на местоимението <i id="wx235">On</i> във <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Френски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Френски_език" wx:page_id="22418" id="wx236">френския език</a>.</p>

<p id="wx237">Възможно е да се използва конструкцията <i id="wx238"><b id="wx239">Si</b></i> + <i id="wx240"><b id="wx241">трето единствено лице</b></i>, към която може да се добави местоимението за първо лице множествено лице <i id="wx242"><b id="wx243">Noi</b></i>, защото говорещите не забелязват "<i id="wx244">si</i>" като независима частица, а като проста част на глаголното спрежение.</p>

<ul id="wx245">
<li id="wx246">
<p id="wx247">на книжовен италиански: [<i id="wx248">Andiamo a mangiare</i>] (Отиваме да ядем), [<i id="wx249">Noi andiamo là</i> ] (Ние отиваме там)</p>
</li>

<li id="wx250">
<p id="wx251">на тоскански: [<i id="wx252">Si va a mangiare</i>] (Отиваме да ядем), [<i id="wx253">Noi si va là</i> ] (Ние отиваме там)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx254">Това явление може да се открие във всяко глаголно време, включително и в сложните. Днес частицата <i id="wx255">si</i> изисква една от формите на глагола <b id="wx256">essere</b> (<i id="wx257">съм</i>) като спомагателен глагол, дори глаголът обикновено да изисква <i id="wx258">avere</i> (има) като спомагателен глагол. Миналото причастие трябва да се съгласува с подлога по род и число, ако глаголът обикновено изисква <b id="wx259">essere</b> като спомагателен глагол, а не трябва да се съгласува с подлога, ако глаголът обикновено изисква <b id="wx260">avere</b>.</p>

<ul id="wx261">
<li id="wx262">
<p id="wx263">на книжовен италиански: [<i id="wx264">Siamo andate a sciare</i>], [<i id="wx265">Abbiamo mangiato al ristorante</i>]</p>
</li>

<li id="wx266">
<p id="wx267">на тоскански: [<i id="wx268">S'è andate a sciare</i>], [<i id="wx269">S'è mangiato al ristorante</i>]</p>
</li>
</ul>

<p id="wx270">Обикновено <i id="wx271">Si</i> се съкращава <b id="wx272">S'</b> преди <b id="wx273">è</b>.</p>

<a id="Fo_.28faccio.29_.D0.B8_vo_.28vado.29" name="Fo_.28faccio.29_.D0.B8_vo_.28vado.29"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Fo (faccio) и vo (vado)" id="wxsec14"><h4 id="wx274">Fo (faccio) и vo (vado)</h4>

<p id="wx275">Друго морфологично явление на тосканския диалект е <b id="wx276">скъсяването</b> на първо лице единствено число при сегашното време на глаголите <i id="wx277"><b id="wx278">fare</b></i> (<i id="wx279">правя</i>) и <i id="wx280"><b id="wx281">andare</b></i> (<i id="wx282">отивам</i>).</p>

<ul id="wx283">
<li id="wx284">
<p id="wx285">Fare: <i id="wx286">faccio</i> → <b id="wx287">fo</b> (Аз правя)</p>
</li>

<li id="wx288">
<p id="wx289">Andare: <i id="wx290">vado</i> → <b id="wx291">vo</b> (Аз отивам)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx292">Тези форми са се появили по две причини. Самото фонетично изменение би обяснило загубата на <wx:template id="wx_t30" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx293"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx294">/d/</a></span><wx:templateend start="wx_t30"/> и редукцията от <wx:template id="wx_t31" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx295"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx296">/ao/</a></span><wx:templateend start="wx_t31"/> в <wx:template id="wx_t32" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx297"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx298">/o/</a></span><wx:templateend start="wx_t32"/> в този случай: <wx:template id="wx_t33" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx299"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx300">/vado/</a></span><wx:templateend start="wx_t33"/> → *<wx:template id="wx_t34" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx301"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx302">/vao/</a></span><wx:templateend start="wx_t34"/> → <wx:template id="wx_t35" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx303"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx304">/vo/</a></span><wx:templateend start="wx_t35"/>. По подобие на латинския език: <i id="wx305">sapio</i> → италиански <b id="wx306">so</b> (зная); ако това изменение не присъстваше, бъдещата форма на <wx:template id="wx_t36" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx307"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx308">/sapio/</a></span><wx:templateend start="wx_t36"/> щеше да бъде *<wx:template id="wx_t37" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx309"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx310">/sappjo/</a></span><wx:templateend start="wx_t37"/>, с общо удължаване на съгласния звук преди <wx:template id="wx_t38" pagename="Шаблон:IPA" page_id="92744"/><span class="noulinks IPA" style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, Lucida Grande, DejaVu Sans, TITUS Cyberbit Basic, Code2000, MV Boli, MS Mincho, Arial, sans-serif;" id="wx311"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:IPA" class="new" title="Уикипедия:IPA" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:IPA" id="wx312">/j/</a></span><wx:templateend start="wx_t38"/>.</p>

<p id="wx313">Преустройството на спрежението на тези глаголи ги сближава до глаголите <i id="wx314">dare</i> (давам) и <i id="wx315">stare</i> (стоя). Така, <i id="wx316">so, sai, sa... sanno</i> ( <small id="wx317">1, 2, 3 лице, ед. ч. и 3 л. мн. ч.</small>) се спрягат подобно на <i id="wx318">do, dai, dà... danno</i> и <i id="wx319">sto, stai, sta... stanno</i>, и с <i id="wx320">fo, fai, fa... fanno</i> и <i id="wx321">vo, vai, va... vanno</i>.</p>

<a id="_.D0.97.D0.B0.D0.B3.D1.83.D0.B1.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D0.BD.D1.84.D0.B8.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.BD.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BE.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.87.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.22-re.22" name=".D0.97.D0.B0.D0.B3.D1.83.D0.B1.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D0.BD.D1.84.D0.B8.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.BD.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BE.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.87.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.22-re.22"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Загуба на инфинитивното окончание &quot;-re&quot;" id="wxsec15"><h4 id="wx322">Загуба на инфинитивното окончание "-re"</h4>

<p id="wx323">Едно фонетично-морфологическо явление, може би породило се в <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Тоскана" wx:linktype="known" wx:pagename="Тоскана" wx:page_id="91059" id="wx324">Тоскана</a>, е <b id="wx325">загубата</b> на инфинитивното окончание <b id="wx326">-re</b> на глаголите.</p>

<ul id="wx327">
<li id="wx328"><i id="wx329">andàre</i>
<p id="wx330">→ <b id="wx331">andà</b></p>
</li>

<li id="wx332"><i id="wx333">pèrdere</i>
<p id="wx334">→ <b id="wx335">pèrde</b></p>
</li>

<li id="wx336"><i id="wx337">finìre</i>
<p id="wx338">→ <b id="wx339">finì</b></p>
</li>
</ul>

<p id="wx340">Ударението не се мести в новата предпоследна сричка, както изискват фонетичните правила на езика. Така инфинитивните форми могат да съвпаднат с други форми на самия глагол: <i id="wx341">pèrde</i> 'кратък инфинитив', <i id="wx342">pèrde</i> 'той/тя губи'; <i id="wx343">finì</i> 'кратък инфинитив', <i id="wx344">finì</i> 'той/тя свърши'. Поради разликите в синтаксиса тези съвпадения не предизвикват двусмислие.</p>

<p id="wx345">Неподвижното ударение може да се обясни със средна форма с <i id="wx346">-r</i> (като инфинитивните форми на <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Испански език" wx:linktype="known" wx:pagename="Испански_език" wx:page_id="25992" id="wx347">испански език</a>).</p>

<p id="wx348">В много говори (пизански или ливорнски) краткият инфинитив без <i id="wx349">-re</i> са норма, а във флорентинския говор редуванията кратки/пълни форми са напълно правилни: има пълни инфинитиви на края на изречението и преди пауза. Първата съгласна на възможни енклитики се удвоява след кратките форми (<i id="wx350">per vedéllo</i> 'за да го види', <i id="wx351">per portácci</i> 'за да го донесе').</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B5.D1.87.D0.BD.D0.B8.D0.BA.D0.BE.D0.B2_.D1.81.D1.8A.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.B2" name=".D0.A0.D0.B5.D1.87.D0.BD.D0.B8.D0.BA.D0.BE.D0.B2_.D1.81.D1.8A.D1.81.D1.82.D0.B0.D0.B2"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Речников състав" id="wxsec6"><h3 id="wx352">Речников състав</h3>

<p id="wx353">Тосканският диалект притежава лексика, която е много подобна на италианската, но съществуват и някои регионални думи.</p>

<p id="wx354">Ето няколко известни тоскански думи:</p>

<ul id="wx355">
<li id="wx356"><b id="wx357">babbo</b>
<p id="wx358">вместо <i id="wx359">papà</i> (баща)</p>
</li>

<li id="wx360"><b id="wx361">bove</b>
<p id="wx362">(<i id="wx363">литературна форма</i> на стандартен италиански) вместо <i id="wx364">bue</i> (вол)</p>
</li>

<li id="wx365"><b id="wx366">cacio</b>
<p id="wx367">вместо <i id="wx368">formaggio</i> (сирене)</p>
</li>

<li id="wx369"><b id="wx370">chetarsi</b>
<p id="wx371">(<i id="wx372">литературна форма</i> на стандартен италиански) вместо <i id="wx373">fare silenzio</i> (мълча)</p>
</li>

<li id="wx374"><b id="wx375">codesto</b>
<p id="wx376">(<i id="wx377">литературна форма</i> на стандартен италиански) е местоимение което посочва нещо далече от говорещия но близо до слушателия</p>
</li>

<li id="wx378"><b id="wx379">desinare</b>
<p id="wx380">(<i id="wx381">литературна форма</i> на стандартен италиански) вместо <i id="wx382">pranzare</i> (обядвам)</p>
</li>

<li id="wx383"><b id="wx384">diaccio</b>
<p id="wx385">вместо <i id="wx386">ghiacciato</i>, "freddo" (замразен)</p>
</li>

<li id="wx387"><b id="wx388">ire</b>
<p id="wx389">вместо <i id="wx390">andare</i> (отивам) (само в някои форми, например <b id="wx391">ito</b> (отишъл))</p>
</li>

<li id="wx392"><b id="wx393">garbare</b>
<p id="wx394">вместо <i id="wx395">piacere</i> (харесвам)</p>
</li>

<li id="wx396"><b id="wx397">gota</b>
<p id="wx398">(<i id="wx399">литературна форма</i> на стандартен италиански) вместо <i id="wx400">guancia</i> (буза)</p>
</li>

<li id="wx401"><b id="wx402">sciocco</b>
<p id="wx403">(което значи "<i id="wx404">глупав</i>" на стандартен италиански) вместо <i id="wx405">insipido</i> (безвкусен)</p>
</li>

<li id="wx406"><b id="wx407">sudicio</b>
<p id="wx408">вместо <i id="wx409">spazzatura</i> (боклук) като съществително име и вместо <i id="wx410">sporco</i> (мръсен) като прилагателно име.</p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx411">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx412"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Категория:Романски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Романски_езици" wx:page_id="25793" id="wx413">Романски езици</a></span> | <span dir="ltr" id="wx414"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%95%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8_%D0%B2_%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Езици в Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Езици_в_Италия" wx:page_id="27272" id="wx415">Езици в Италия</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Tosk%C3%A1n%C5%A1tina" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Toskánština" id="wx416">Česky</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Tuscan_dialect" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Tuscan_dialect" id="wx417">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Dialecto_toscano" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Dialecto_toscano" id="wx418">Español</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Toscan" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Toscan" id="wx419">Français</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Dialetto_toscano" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Dialetto_toscano" id="wx420">Italiano</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Тосканский_диалект" id="wx421">Русский</a> | <a href="http://tl.wikipedia.org/wiki/Wikaing_Toskano" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tl:Wikaing_Toskano" id="wx422">Tagalog</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="родно име">
<p id="wx423">Dialetto toscano</p>
</wx:argument><wx:argument name="страна">
<a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0" title="Тоскана" wx:linktype="known" wx:pagename="Тоскана" wx:page_id="91059" id="wx424">Тоскана</a>
<p id="wx425">, един регион на <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx426">Италия</a></p>
</wx:argument><wx:argument name="район">
<p id="wx427">Южна Европа</p>
</wx:argument><wx:argument name="говорещи">
<p id="wx428">3,5 милиона</p>
</wx:argument><wx:argument name="сем1">
<p id="wx429">Индоевропейски</p>
</wx:argument><wx:argument name="сем2">
<p id="wx430">Романски</p>
</wx:argument><wx:argument name="сем3">
<p id="wx431">Източноромански</p>
</wx:argument><wx:argument name="сем4">
<p id="wx432">Итало-далматински</p>
</wx:argument><wx:argument name="сем5">
<p id="wx433">Италиански</p>
</wx:argument><wx:argument name="сем6">
<p id="wx434">Тоскански диалект</p>
</wx:argument><wx:argument name="регулатор">
<p id="wx435">Няма</p>
</wx:argument><wx:argument name="iso639-1">
<p id="wx436">Няма</p>
</wx:argument><wx:argument name="iso639-2">
<p id="wx437">Няма</p>
</wx:argument><wx:argument name="SIL">
<p id="wx438">Няма</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx439">Тосканско гърло</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx440">ʤ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t4"><wx:argument name="1">
<p id="wx441">ʧ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t5"><wx:argument name="1">
<p id="wx442">ʤ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t6"><wx:argument name="1">
<p id="wx443">ʒ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t7"><wx:argument name="1">
<p id="wx444">la 'ʤɛnte</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t8"><wx:argument name="1">
<p id="wx445">la 'ʒɛnte</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t9"><wx:argument name="1">
<p id="wx446">ʧ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t10"><wx:argument name="1">
<p id="wx447">ʃ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t11"><wx:argument name="1">
<p id="wx448">'ʧe:na</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t12"><wx:argument name="1">
<p id="wx449">'ʃe:na</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t13"><wx:argument name="1">
<p id="wx450">s</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t14"><wx:argument name="1">
<p id="wx451">ʦ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t15"><wx:argument name="1">
<p id="wx452">/r/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t16"><wx:argument name="1">
<p id="wx453">/l/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t17"><wx:argument name="1">
<p id="wx454">/n/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t18"><wx:argument name="1">
<p id="wx455">s</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t19"><wx:argument name="1">
<p id="wx456">ʦ</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t20"><wx:argument name="1">
<p id="wx457">il 'soːle</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t21"><wx:argument name="1">
<p id="wx458">il 'ʦoːle</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t22"><wx:argument name="1">
<p id="wx459">'falso</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t23"><wx:argument name="1">
<p id="wx460">'falʦo</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t24"><wx:argument name="1">
<p id="wx461">/ɔ/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t25"><wx:argument name="1">
<p id="wx462">[ɔ]</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t26"><wx:argument name="1">
<p id="wx463">/wɔ/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t27"><wx:argument name="1">
<p id="wx464">[i]</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t28"><wx:argument name="1">
<p id="wx465">[i kkaːne]</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t29"><wx:argument name="1">
<p id="wx466">[i haːni]</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t30"><wx:argument name="1">
<p id="wx467">/d/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t31"><wx:argument name="1">
<p id="wx468">/ao/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t32"><wx:argument name="1">
<p id="wx469">/o/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t33"><wx:argument name="1">
<p id="wx470">/vado/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t34"><wx:argument name="1">
<p id="wx471">/vao/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t35"><wx:argument name="1">
<p id="wx472">/vo/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t36"><wx:argument name="1">
<p id="wx473">/sapio/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t37"><wx:argument name="1">
<p id="wx474">/sappjo/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t38"><wx:argument name="1">
<p id="wx475">/j/</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
