<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Свещен Граал</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Свещен_Граал"/>
<meta name="wx_page_id" content="44633"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Свещен Граал" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Свещен Граал</h1>

<p id="wx2">В <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Християнска митология" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Християнска_митология" id="wx3">християнската митология</a> <b id="wx4">Свещеният Граал</b> е <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Чиния" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Чиния" id="wx5">чиния</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%B0" title="Купа" wx:linktype="known" wx:pagename="Купа" wx:page_id="182228" id="wx6">купа</a>, <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B0%D1%88%D0%B0" class="new" title="Чаша" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Чаша" id="wx7">чаша</a> или друг съд, от който пиел <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%83%D1%81_%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81" title="Исус Христос" wx:linktype="known" wx:pagename="Исус_Христос" wx:page_id="35351" id="wx8">Исус Христос</a> по време на <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B2%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D1%8F" title="Тайната вечеря" wx:linktype="known" wx:pagename="Тайната_вечеря" wx:page_id="98844" id="wx9">Тайната вечеря</a>. Друга версия е, че <a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%84_%D0%BE%D1%82_%D0%90%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%8F" class="new" title="Йосиф от Ариматея" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Йосиф_от_Ариматея" id="wx10">Йосиф от Ариматея</a> е събрал последните капки <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%8A%D0%B2" title="Кръв" wx:linktype="known" wx:pagename="Кръв" wx:page_id="74387" id="wx11">кръв</a>, когато го погребвал, и отнесал Граала във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Великобритания" wx:linktype="known" wx:pagename="Великобритания" wx:page_id="82192" id="wx12">Великобритания</a>, където бил пазен. Твърди се, че той има силата да лекува всякакви наранявания. Темата за търсенето на митичния предмет е включена в <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Християнство" wx:linktype="known" wx:pagename="Християнство" wx:page_id="22329" id="wx13">християнизираните</a> <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BB_%D0%90%D1%80%D1%82%D1%83%D1%80" title="Крал Артур" wx:linktype="known" wx:pagename="Крал_Артур" wx:page_id="143364" id="wx14">Артурови</a> митове, появявайки се първо в трудове на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%B5%D0%BD_%D0%B4%D1%8C%D0%BE_%D0%A2%D1%80%D0%BE%D0%B0" title="Кретиен дьо Троа" wx:linktype="known" wx:pagename="Кретиен_дьо_Троа" wx:page_id="81544" id="wx15">Кретиен дьо Троа</a>.</p>

<p id="wx16">Развитието на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B0" title="Легенда" wx:linktype="known" wx:pagename="Легенда" wx:page_id="31106" id="wx17">легендата</a> за Граала е проследено в детайли от историците: това е <a href="/wbg/%D0%93%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Готика" wx:linktype="known" wx:pagename="Готика" wx:page_id="65523" id="wx18">готическа</a> легенда, появила се първоначално под формата на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81" class="new" title="Рицарски романс" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Рицарски_романс" id="wx19">рицарски романси</a>, вероятно произтичаща от предихристиянски легенди в късните <a href="/wbg/12_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="12 век" wx:linktype="known" wx:pagename="12_век" wx:page_id="2664" id="wx20">12</a> и <a href="/wbg/13_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="13 век" wx:linktype="known" wx:pagename="13_век" wx:page_id="22388" id="wx21">13 век</a> По-ранните писания за Граала са относно <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BB" title="Пърсивал" wx:linktype="known" wx:pagename="Пърсивал" wx:page_id="51632" id="wx22">Пърсивал</a>.</p>

<p id="wx23">Романите за Граала започват съществуването си от <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Франция" wx:linktype="known" wx:pagename="Франция" wx:page_id="3724" id="wx24">Франция</a>, като по-късно са преведени на различни европейски <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Диалект" wx:linktype="known" wx:pagename="Диалект" wx:page_id="48034" id="wx25">диалекти</a>. Малко на брой не-френски романи добавили нови важни елементи към историята на предмета.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D1.85.D0.BE.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.D0.B0" name=".D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D1.85.D0.BE.D0.B4_.D0.BD.D0.B0_.D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.D0.B0"/>
<wx:section level="2" title="Произход на Граала" id="wxsec2"><h2 id="wx26">Произход на Граала</h2>

<a id="_.D0.92_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE.D1.82.D0.BE" name=".D0.92_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE.D1.82.D0.BE"/>
<wx:section level="3" title="В началото" id="wxsec8"><h3 id="wx27">В началото</h3>

<p id="wx28">Граалът носи различна символика в различните писания, но най-често героят трябва да се докаже, за да е негов. В ранните истории незрялостта на Пърсивал му пречи да изпълни каквото му е предрекла съдбата и трябва да израстне духовно преди да намери Свещения Граал отново. По-късно е символ на <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D0%B3" title="Бог" wx:linktype="known" wx:pagename="Бог" wx:page_id="28641" id="wx29">божата</a> милост.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE-.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B8_.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8" name=".D0.9F.D0.BE-.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B8_.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="По-ранни форми" id="wxsec9"><h3 id="wx30">По-ранни форми</h3>

<p id="wx31">За произхода на Граала има две течения. Първото, водено от Роджър Шърман Луумис, Алфред Нът и Джеси Уестън, счита, че той води началото си от <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B5%D0%BB%D1%82%D0%B8" title="Келти" wx:linktype="known" wx:pagename="Келти" wx:page_id="20847" id="wx32">келтска</a> <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Митология" wx:linktype="known" wx:pagename="Митология" wx:page_id="3175" id="wx33">митология</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D0%BE%D0%BB%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D1%80" title="Фолклор" wx:linktype="known" wx:pagename="Фолклор" wx:page_id="95542" id="wx34">фолклор</a>. Лумис намира паралелност между Средновековната уелска литература и ирландски писания и романсите за Граала, включително сходства между героя Бран от сборника „<i id="wx35">Мабиногион</i>“ и другия герой от легендите за крал Артур - Краля на рибарите. Други легенди представят Граала като поднос или чиния, символизиращи необикновена сила или изпитание за героя. Понякога тези съдове произвеждат несвършващо количество храна, дори съживяват мъртвите или решават кой да бъде следващия крал (тъй като единствено истинският наследник може да ги държи).</p>

<p id="wx36">Според другото течение Граалът е само християнски символ. Например Джоузеф Гьоринг от университета в Торонто е открил извори с художествени образи на митичния съд - стенни рисунки от 12 век в <a href="/wbg/%D0%A6%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" title="Църква" wx:linktype="known" wx:pagename="Църква" wx:page_id="109642" id="wx37">църкви</a>, разположени в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Каталуния" wx:linktype="known" wx:pagename="Каталуния" wx:page_id="106413" id="wx38">каталунските</a> <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B8" title="Пиренеи" wx:linktype="known" wx:pagename="Пиренеи" wx:page_id="121152" id="wx39">Пиренеи</a> (повечето фрески са преместени в музея "<i id="wx40">Museu Nacional d'Art de Catalunya</i>" в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B0" title="Барселона" wx:linktype="known" wx:pagename="Барселона" wx:page_id="62055" id="wx41">Барселона</a>), които представят Дева Мария, държаща бокал, от който излизат <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B3%D1%8A%D0%BD" title="Огън" wx:linktype="known" wx:pagename="Огън" wx:page_id="47275" id="wx42">огнени</a> лъчи. Тези образи предшестват писмените трудове на Кретиен дьо Троа. Гьоринг твърди, че те са подбудата за легендата за Граала.</p>

<p id="wx43">Нова теория е, че по-ранните истории за Граала са всъщност подкрепа за <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Католицизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Католицизъм" wx:page_id="103647" id="wx44">католическия</a> <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82" class="new" title="Сакрамент" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сакрамент" id="wx45">сакрамент</a> за <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%BE_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Светото причастие" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Светото_причастие" id="wx46">Светото причастие</a>. Въпреки че извършването на Светото причастие започва в първите векове след н.е., католическата църква му придава официалност и мистичност по времето, когато се появяват и легендите за Граала. Тази теория се подкрепя от факта, че символът на Граала е явление в западноправославната църква.</p>

<p id="wx47">Повечето учени днес считат, че и християнските, и келтските традиции имат принос за развитието на легендата, въпреки че много факти, базирани на келтските писания, са опровергани (самият Луумис отхвърля трудовете на Уестън и Нът). Като цяло централната тема е християнска, макар и не напълно религиозна, но обстановката и художествените образи от ранните рицарски романси са извлечени от келтите.</p>

<a id="_.D0.95.D1.82.D0.B8.D0.BC.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D1.83.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B0_.E2.80.9E.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.E2.80.9C" name=".D0.95.D1.82.D0.B8.D0.BC.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.B4.D1.83.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B0_.E2.80.9E.D0.B3.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.E2.80.9C"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Етимология на думата „граал“" id="wxsec10"><h3 id="wx48">Етимология на думата „граал“</h3>

<p id="wx49">Думата „граал“ (<i id="wx50">graal</i>- първоначален запис) е старофренски вариант (<i id="wx51">grial</i>) на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx52">латинската</a> дума <i id="wx53">gradalis</i>- съд, носен на масата по различно време на храненето. Според <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Католическа енциклопедия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Католическа_енциклопедия" id="wx54">католическата енциклопедия</a>, след като отшумява популярността на рицарските романси, писателите в късното <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B5" title="Средновековие" wx:linktype="known" wx:pagename="Средновековие" wx:page_id="16019" id="wx55">Средновековие</a> погрешно го свързват и наричат <i id="wx56">sangreal</i> (<i id="wx57">grial</i>- „Свещен Граал“, а <i id="wx58">sang rial</i>- „кралска кръв“). Тази грешка води до по-модерни теории и връзки с други конспирации.</p>

<a id="_.D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.BD.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE" name=".D0.9B.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.BD.D0.BE_.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B0.D0.BB.D0.BE"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Литературно начало" id="wxsec3"><h2 id="wx59">Литературно начало</h2>

<a id="_.D0.9A.D1.80.D0.B5.D1.82.D0.B8.D0.B5.D0.BD_.D0.B4.D1.8C.D0.BE_.D0.A2.D1.80.D0.BE.D0.B0" name=".D0.9A.D1.80.D0.B5.D1.82.D0.B8.D0.B5.D0.BD_.D0.B4.D1.8C.D0.BE_.D0.A2.D1.80.D0.BE.D0.B0"/>
<wx:section level="3" title="Кретиен дьо Троа" id="wxsec11"><h3 id="wx60">Кретиен дьо Троа</h3>

<p id="wx61">Граалът е първо включен в <i id="wx62"><a href="/wbg/Perceval%2C_le_Conte_du_Graal" class="new" title="Perceval, le Conte du Graal" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Perceval,_le_Conte_du_Graal" id="wx63">Perceval, le Conte du Graal</a></i> написана от Кретиен дьо Троа, твърдящ, че използвал книга за източник дадена му от неговия покровител- фландарския граф Филип. В тази незавършена <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B0" title="Поема" wx:linktype="known" wx:pagename="Поема" wx:page_id="53148" id="wx64">поема</a> датираща от <a href="/wbg/1180" title="1180" wx:linktype="known" wx:pagename="1180" wx:page_id="17287" id="wx65">1180</a>-<a href="/wbg/1191" title="1191" wx:linktype="known" wx:pagename="1191" wx:page_id="17276" id="wx66">1191</a> предметът не е придобил светостта, приписана му в по-късни творби. Вечеряйки в дома на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5" class="new" title="Краля на рибарите" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Краля_на_рибарите" id="wx67">Краля на рибарите</a>, Пърсивал наблюдава чудно шествие от младежи, които носят великолепни съдове от една стая в друга и му ги подават по време на всяко ново ястие. Първо идва един младеж с кърваво <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%B5" title="Копие" wx:linktype="known" wx:pagename="Копие" wx:page_id="52925" id="wx68">копие</a>, а след него друг- с голям разклонен свещник. Накрая красиво младо момиче се появява с претенциозно украсена чаша (graal).</p>

<p id="wx69">Пърсивал, който е предупреден да не говори прекалено много, остава тих през цялото време и се събужда сам на следващата сутрин. По-късно разбира, че ако бил задал уместните въпроси относно това, което видял, е щял да излекува осакатения си домакин.</p>

<p id="wx70">Кретиен счита предмета не за „Свещен Граал“, а за <i id="wx71">un graal</i>, тоест думата е била употребявана и преди в литературен контекст като нарицателно име. За дьо Троа Граалът бил някаква дълбока чиния или купа сама по себе си интересна не защото съдържала <a href="/wbg/%D0%A9%D1%83%D0%BA%D0%B0" title="Щука" wx:linktype="known" wx:pagename="Щука" wx:page_id="54571" id="wx72">щука</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8C%D0%BE%D0%BC%D0%B3%D0%B0" title="Сьомга" wx:linktype="known" wx:pagename="Сьомга" wx:page_id="187523" id="wx73">сьомга</a> или <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%B0" class="new" title="Минога" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Минога" id="wx74">минога</a>, както биха очаквали читателите, а нафора- за сакатия баща на Краля на рибарите.</p>

<p id="wx75"><br id="wx76"/>
</p>

<a id="_.D0.A0.D0.BE.D0.B1.D0.B5.D1.80_.D0.B4.D1.8C.D0.BE_.D0.91.D0.BE.D1.80.D0.BE.D0.BD" name=".D0.A0.D0.BE.D0.B1.D0.B5.D1.80_.D0.B4.D1.8C.D0.BE_.D0.91.D0.BE.D1.80.D0.BE.D0.BD"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Робер дьо Борон" id="wxsec12"><h3 id="wx77">Робер дьо Борон</h3>

<p id="wx78">Въпреки че разказът на Кретиен дьо Троа е най-ранният и най-влиятелният от всичките текстове за митичния съд, трудовете на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D1%80_%D0%B4%D1%8C%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Робер дьо Борон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Робер_дьо_Борон" id="wx79">Робер дьо Борон</a> са причината от обикновена чаша или чиния Граалът да стане „Свещения Граал“ и да бъде приет като такъв от съвременните читатели. В рицарския си роман, създаден между 1191 и <a href="/wbg/1202" title="1202" wx:linktype="known" wx:pagename="1202" wx:page_id="17265" id="wx80">1202</a>, „<i id="wx81"><a href="/wbg/%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%84_%D0%BE%D1%82_%D0%90%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%8F" class="new" title="Йосиф от Ариматея" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Йосиф_от_Ариматея" id="wx82">Йосиф от Ариматея</a></i>“ Робер разказва историята на Йосиф от Ариматея, сдобил се с бокал от Тайната вечеря, в който събирал капките кръв на Исус след свалянето му от кръста. Йосиф е хвърлен в <a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80" title="Затвор" wx:linktype="known" wx:pagename="Затвор" wx:page_id="70634" id="wx83">затвора</a>, където Христос го посещава и му разяснява тайнствата на свещената чаша. Когато е освободен, бившият затворник събира сватовете си и други последователи, с които заминава на запад, където основава династия от пазачи на Граала (която вероятно включва Пърсивал).</p>

<a id="_.D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.D1.8A.D1.82_.D0.B2_.D0.B4.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.D1.8A.D1.82_.D0.B2_.D0.B4.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Граалът в друга ранна литература" id="wxsec13"><h3 id="wx84">Граалът в друга ранна литература</h3>

<p id="wx85">След това писанията за Граала се разделят на две. Първите са относно Крал Артур и неговите рицари, които са в търсене на митичния предмет. Другите засягат историята на Граала по времето на Йосиф от Ариматея.</p>

<p id="wx86">Деветте най-важни творби за Граала от първата група са:</p>

<ul id="wx87">
<li id="wx88"><i id="wx89">The Perceval</i>
<p id="wx90">на Кретиен дьо Троа</p>
</li>

<li id="wx91">
<p id="wx92">Четири продължения на поемата на дьо Троа на автори с различни разбирания и талант, създадени, за да я довършат</p>
</li>

<li id="wx93">
<p id="wx94">Германската „<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%84%D0%B0%D0%BB" class="new" title="Парцифал" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Парцифал" id="wx95">Парцифал</a>“ на <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%BB%D1%84%D1%80%D0%B0%D0%BC_%D1%84%D0%BE%D0%BD_%D0%95%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%B1%D0%B0%D1%85" title="Волфрам фон Ешенбах" wx:linktype="known" wx:pagename="Волфрам_фон_Ешенбах" wx:page_id="157771" id="wx96">Волфрам фон Ешенбах</a>, в която е включена темата за светостта въведена от дьо Борон, но в рамките на историята на Кретиен</p>
</li>

<li id="wx97"><i id="wx98">The Didot Perceval</i>
<p id="wx99">, наречена така след първоначалния собственик на ръкописа, явява се продължение на „<i id="wx100">Йосиф от Ариматея</i>“ под формата на <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B0" title="Проза" wx:linktype="known" wx:pagename="Проза" wx:page_id="138192" id="wx101">проза</a></p>
</li>

<li id="wx102">
<p id="wx103">Уелският романс <i id="wx104">Peredur</i> включен в „<i id="wx105">Мабиногион</i>“ базиран на историята на дьо Троа, но със забележими разлики</p>
</li>

<li id="wx106"><i id="wx107">Perlesvaus</i>
<p id="wx108">, наречен „най-малко каноничен“ заради различното си естество</p>
</li>

<li id="wx109">
<p id="wx110">Германският <i id="wx111">Diu Crône</i>, в който <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D1%83%D0%B5%D0%B9%D0%BD" class="new" title="Гауейн" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гауейн" id="wx112">Гауейн</a>, а не Пърсивал се сдобива с Граала</p>
</li>

<li id="wx113">
<p id="wx114">Частта за Ланселот в обширната книга <i id="wx115">Vulgate Cycle</i>, представящ нов герой свързан с Граала- <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%85%D0%B0%D0%B4" class="new" title="Галахад" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Галахад" id="wx116">Галахад</a></p>
</li>

<li id="wx117"><i id="wx118">The Queste del Saint Graal</i>
<p id="wx119">, друга част от <i id="wx120">Vulgate Cycle</i>, включваща приключенията на Галахад и Граала</p>
</li>
</ul>

<p id="wx121">От втората група:</p>

<ul id="wx122">
<li id="wx123">
<p id="wx124">„<i id="wx125">Йосиф от Ариматея</i>“ на Робер дьо Борон</p>
</li>

<li id="wx126"><i id="wx127">The Estoire del Saint Graal</i>
<p id="wx128">, първата част на <i id="wx129">Vulgate Cycle</i>, но писана след <i id="wx130">Lancelot</i> и <i id="wx131">Queste</i>), базирана върху историята на Робер, но с много повече детайли</p>
</li>
</ul>

<p id="wx132">Въпреки че повечето от тях имат за първоначален писмен извор творбите на Кретиен дьо Троа, те съдържат детайли от предания, които не са споменати от него и следователно е вероятно да цитират други източници.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B4.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.D0.B0" name=".D0.98.D0.B4.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.BD.D0.B0_.D0.93.D1.80.D0.B0.D0.B0.D0.BB.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Идеология на Граала" id="wxsec4"><h2 id="wx133">Идеология на Граала</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx134"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Galahad_grail.jpg" title="Галахад, Борс и Пърсивал се сдобиват с Граала" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Galahad_grail.jpg" id="wx135"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Galahad_grail.jpg" alt="Галахад, Борс и Пърсивал се сдобиват с Граала" width="450" id="wx136"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx137"><a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%85%D0%B0%D0%B4" class="new" title="Галахад" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Галахад" id="wx138">Галахад</a>
<p id="wx139">, <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%80%D1%81" class="new" title="Борс" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Борс" id="wx140">Борс</a> и <a href="/wbg/%D0%9F%D1%8A%D1%80%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BB" title="Пърсивал" wx:linktype="known" wx:pagename="Пърсивал" wx:page_id="51632" id="wx141">Пърсивал</a> се сдобиват с Граала</p>
</div>
</div>

<p id="wx142">Както е посочено по-горе, според описанието на Кретиен дьо Троа Граалът бил купа или чиния. Други автори имали собствени идеи за него. Робер дьо Борон го описва като съд от Тайната вечеря . В „Парцифал“ Волфрам фон Ешенбах цитира източник (вероятно измислен)- Киот, който твърдял, че Граалът бил <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D1%8A%D0%BA" title="Камък" wx:linktype="known" wx:pagename="Камък" wx:page_id="101333" id="wx143">камък</a> паднал от небесата и бил светиня за ангелите, които не взели страна, когато <a href="/wbg/%D0%9B%D1%83%D1%86%D0%B8%D1%84%D0%B5%D1%80" title="Луцифер" wx:linktype="known" wx:pagename="Луцифер" wx:page_id="90559" id="wx144">Луцифер</a> въстава. Авторите на <i id="wx145">Vulgate Cycle</i> използват предмета като символ на божията благосклонност. На Галахад, извънбрачният син на Ланселот и пазителката на Граала Елейн, му е предвещано да се сдобие със свещения предмет, като неговата духовна чистота му помага да стане дори по-добър воин от прочутия му баща. Идеята за Галахад и Граала е въведена през <a href="/wbg/15_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="15 век" wx:linktype="known" wx:pagename="15_век" wx:page_id="22386" id="wx146">15 век</a> от <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%81_%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B8" class="new" title="Томас Малори" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Томас_Малори" id="wx147">Томас Малори</a> в „<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BC%D1%8A%D1%80%D1%82%D1%82%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%90%D1%80%D1%82%D1%83%D1%80" class="new" title="Смъртта на Артур" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Смъртта_на_Артур" id="wx148">Смъртта на Артур</a>“.</p>

<p id="wx149">Различни възгледи за Свещения Граал са широко разпространени в западните страни (най-вече във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Великобритания" wx:linktype="known" wx:pagename="Великобритания" wx:page_id="82192" id="wx150">Великобритания</a>, Франция и <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Америка" wx:linktype="known" wx:pagename="Америка" wx:page_id="9538" id="wx151">Америка</a>), популяризирани от многобройни средновековни и съвременни творби и свързани с англо-френския цикъл от истории за Крал Артур и неговите рицари (но също така има и немско влияние). Поради голямото разпространение, много американци и западноевропейци считат, че идеята за Граала е всеобщо известна.</p>

<p id="wx152">Историите за Граала обаче липсват напълно във фолклора на страните, където се изповядва <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B5" title="Православие" wx:linktype="known" wx:pagename="Православие" wx:page_id="25356" id="wx153">източноправославната</a> религия (араби, славяни, румънци и гърци). Същото се отнася и за всички Артурови митове, непознати на изток от Германия до появата на съвременните <a href="/wbg/%D0%A5%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D1%83%D0%B4" title="Холивуд" wx:linktype="known" wx:pagename="Холивуд" wx:page_id="59546" id="wx154">холивудски</a> версии. В страни като <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Испания" wx:linktype="known" wx:pagename="Испания" wx:page_id="10544" id="wx155">Испания</a> или тези от <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%90%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Латинска Америка" wx:linktype="known" wx:pagename="Латинска_Америка" wx:page_id="59729" id="wx156">Латинска Америка</a> легендата за митичния съд също не е популярна, въпреки че са католически страни. Възгледите върху Граала, важността и забележителността му са част от идеологията, която в основата си е местна и специфична, тъй като е свързана с католически или бивши католически места, келтската митология и англо-френското разказвачество. Съвременното широко разпространение на тези идеи се дължи на огромното влияние върху <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BF_%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0" class="new" title="Поп култура" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Поп_култура" id="wx157">поп културата</a> на страните, където легендата за Граала била видна през Средновековието.</p>

<p id="wx158">Някои настояват Свещения Граал да се счита за нещо различно, дори и исторически, от свещения предмет свързан с Исус по времето на Тайната вечеря. Объркването между двете вече е практика.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE-.D0.BA.D1.8A.D1.81.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BB.D0.B5.D0.B3.D0.B5.D0.BD.D0.B4.D0.B0" name=".D0.9F.D0.BE-.D0.BA.D1.8A.D1.81.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BB.D0.B5.D0.B3.D0.B5.D0.BD.D0.B4.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="По-късната легенда" id="wxsec5"><h2 id="wx159">По-късната легенда</h2>

<p id="wx160">Вярата в Граала никога не е спирала. Право на собственост се отдава на различни групи, включително и на <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B5%D1%80%D0%B8" title="Тамплиери" wx:linktype="known" wx:pagename="Тамплиери" wx:page_id="59171" id="wx161">Тамплиерите</a>. Има чаши, за които се твърди, че са в различни църкви, включително и в катедралата във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%B8%D1%8F" title="Валенсия" wx:linktype="known" wx:pagename="Валенсия" wx:page_id="70566" id="wx162">Валенсия</a>. <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%83%D0%BC%D1%80%D1%83%D0%B4" title="Изумруд" wx:linktype="known" wx:pagename="Изумруд" wx:page_id="45268" id="wx163">Изумрудената</a> чаша в <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B0" class="new" title="Геноа" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Геноа" id="wx164">Геноа</a> е придобита по време на <a href="/wbg/%D0%9A%D1%80%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4" title="Кръстоносен поход" wx:linktype="known" wx:pagename="Кръстоносен_поход" wx:page_id="52138" id="wx165">кръстонисните походи</a> в Алепо на висока цена, но не е толкова популярна след инцидент, когато на връщане от <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B6" title="Париж" wx:linktype="known" wx:pagename="Париж" wx:page_id="9580" id="wx166">Париж</a> при капитулацията на <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD" title="Наполеон" wx:linktype="known" wx:pagename="Наполеон" wx:page_id="15667" id="wx167">Наполеон</a> се разкрива, че изумруденото покритие е всъщност зелено <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D1%8A%D0%BA%D0%BB%D0%BE" title="Стъкло" wx:linktype="known" wx:pagename="Стъкло" wx:page_id="26431" id="wx168">стъкло</a>. В историята на Волфрам фон Ешенбах Граалът е пазен в замъка Мунсалвеше, поверен на Титурел, първия граалски крал. Някой, най-вече монасите от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%82%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82" title="Монтсерат" wx:linktype="known" wx:pagename="Монтсерат" wx:page_id="119921" id="wx169">Монтсерат</a>, са индентифицирали замъка с истинския храм в Монтсерат в <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Каталония" wx:linktype="known" wx:pagename="Каталония" wx:page_id="106411" id="wx170">Каталония</a>, Испания. В други истории се твърди, че Граалът е заровен под <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D1%81" title="Рослински параклис" wx:linktype="known" wx:pagename="Рослински_параклис" wx:page_id="59406" id="wx171">Рослинския параклис</a> или около <a href="/wbg/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%8A%D0%BD%D0%B1%D1%8A%D1%80%D0%B8_%D0%A2%D0%BE%D1%80" class="new" title="Гластънбъри Тор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гластънбъри_Тор" id="wx172">Гластънбъри Тор</a>.</p>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вижте също" id="wxsec6"><h2 id="wx173">Вижте също</h2>

<ul id="wx174">
<li id="wx175"><a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B8_%D0%9F%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%8A%D0%BD_%D0%B8_%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%8F_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B0%D0%BB" title="Монти Пайтън и Светия граал" wx:linktype="known" wx:pagename="Монти_Пайтън_и_Светия_граал" wx:page_id="118658" id="wx176">Монти Пайтън и Светия граал</a></li>
</ul>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec7"><h2 id="wx177">Външни препратки</h2>

<p id="wx178"><a href="http://liternet.bg/publish5/dmangurov/lucifer.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx179">Луцифер и Свещеният Граал</a></p>

<p id="wx180"><a href="http://www.magicgatebg.com/magic/spells/grail.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx181">Медитация и Граал</a></p>

<p id="wx182"><wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:En_икона" page_id="67888"/>
<a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:ISO_639_Icon_en.svg" title="Препратка към страница на английски" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:ISO_639_Icon_en.svg" id="wx183"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:ISO_639_Icon_en.svg" alt="Препратка към страница на английски" width="30" id="wx184"/></a> <wx:templateend start="wx_t1"/> <a href="http://historymedren.about.com/od/holygrail/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx185">Списък на сайтове отнасящи се до Граала</a></p>

<p id="wx186"><a href="http://www.standartnews.com/bg/article.php?d=2006-04-21&amp;article=142379" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx187">Свещеният Граал носи безсмъртие</a></p>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B5%D0%BD_%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B0%D0%BB" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx188">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx189"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9C%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8" title="Категория:Митични обекти" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Митични_обекти" wx:page_id="54350" id="wx190">Митични обекти</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://af.wikipedia.org/wiki/Heilige_Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="af:Heilige_Graal" id="wx191">Afrikaans</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Sant_Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Sant_Graal" id="wx192">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Svat%C3%BD_gr%C3%A1l" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Svatý_grál" id="wx193">Česky</a> | <a href="http://cy.wikipedia.org/wiki/Y_Greal_Santaidd" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cy:Y_Greal_Santaidd" id="wx194">Cymraeg</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Den_hellige_gral" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Den_hellige_gral" id="wx195">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Heiliger_Gral" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Heiliger_Gral" id="wx196">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%86%CE%B3%CE%B9%CE%BF_%CE%94%CE%B9%CF%83%CE%BA%CE%BF%CF%80%CF%8C%CF%84%CE%B7%CF%81%CE%BF" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Άγιο_Δισκοπότηρο" id="wx197">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Holy_Grail" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Holy_Grail" id="wx198">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Sankta_gralo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Sankta_gralo" id="wx199">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Grial" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Grial" id="wx200">Español</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCha_Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Püha_Graal" id="wx201">Eesti</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Graalin_malja" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Graalin_malja" id="wx202">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Graal" id="wx203">Français</a> | <a href="http://ga.wikipedia.org/wiki/An_Soitheach_Naofa" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ga:An_Soitheach_Naofa" id="wx204">Gaeilge</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Santo_Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Santo_Graal" id="wx205">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%92%D7%91%D7%99%D7%A2_%D7%94%D7%A7%D7%93%D7%95%D7%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:הגביע_הקדוש" id="wx206">עברית</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Gr%C3%A1l" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Szent_Grál" id="wx207">Magyar</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Piala_Suci" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Piala_Suci" id="wx208">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Graal" id="wx209">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E8%81%96%E6%9D%AF" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:聖杯" id="wx210">日本語</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0ventasis_Gralis" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Šventasis_Gralis" id="wx211">Lietuvių</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BB" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Свет_грал" id="wx212">Македонски</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Heilige_Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Heilige_Graal" id="wx213">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Den_hellige_gral" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Den_hellige_gral" id="wx214">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Graal" id="wx215">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Santo_Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Santo_Graal" id="wx216">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Graal" id="wx217">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%B9_%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B0%D0%BB%D1%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Святой_Грааль" id="wx218">Русский</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Sv%C3%A4t%C3%BD_gr%C3%A1l" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Svätý_grál" id="wx219">Slovenčina</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Sveti_gral" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Sveti_gral" id="wx220">Slovenščina</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Graal" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Graal" id="wx221">Svenska</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Graal_kupas%C4%B1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Graal_kupası" id="wx222">Türkçe</a> | <a href="http://vi.wikipedia.org/wiki/Ch%C3%A9n_Th%C3%A1nh" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="vi:Chén_Thánh" id="wx223">Tiếng Việt</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%9C%A3%E6%9D%AF" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:圣杯" id="wx224">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
</html>
