<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Западна Тракия</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Западна_Тракия"/>
<meta name="wx_page_id" content="29733"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Западна Тракия" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Западна Тракия</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Обработка" page_id="25734"/>
<table style="" class="metadata plainlinks ambox ambox-style" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td class="ambox-image" id="wx4">
<div style="width:52px;" id="wx5"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Broom_icon.svg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Broom_icon.svg" id="wx6"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Broom_icon.svg" alt="" width="40" id="wx7"/></a></div>
</td>
<td class="ambox-text" id="wx8"><b id="wx9">Тази статия се нуждае от подобрение.</b><br id="wx10"/>
<p id="wx11">Необходимо е: <i id="wx12">форматиране</i>. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, просто щракнете на <a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx13">редактиране</a> и нанесете нужните корекции.</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<table class="toccolours" cellpadding="3" style="float: right; font-size: 90%; background-color: lightlightgrey; margin-left: 1em;" id="wx14">
<tr id="wx15">
<td colspan="2" id="wx16">
<table style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;" id="wx17">
<tr id="wx18">
<td style="border: 0; vertical-align: middle;" id="wx19"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Thraki_bg.gif" title="Thrace's location" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Thraki_bg.gif" wx:page_id="146133" id="wx20"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Thraki_bg.gif" alt="Thrace's location" width="300" id="wx21"/></a> </td>
</tr>
</table>
</td>
</tr>

<tr id="wx22">
<td colspan="2" style="border-bottom: 5px solid lightsteelblue; font-size: 1%;" id="wx23">
<p id="wx24"> </p>
</td>
</tr>

<tr id="wx25">
<td id="wx26">
<p id="wx27">Главен град</p>
</td>
<td id="wx28"><a href="/wbg/%D0%93%D1%8E%D0%BC%D1%8E%D1%80%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Гюмюрджина" wx:linktype="known" wx:pagename="Гюмюрджина" wx:page_id="104327" id="wx29">Комотини</a>
<p id="wx30">(Κομοτηνή)</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx31">
<td id="wx32"><a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%BC_%28%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F%29" title="Ном (Гърция)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ном_(Гърция)" wx:page_id="114400" id="wx33">Номи</a> </td>
<td id="wx34"><a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D1%81_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Еврос (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Еврос_(ном)" wx:page_id="81498" id="wx35">Еврос</a><br id="wx36"/>
 <a href="/wbg/%D0%9A%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Ксанти (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ксанти_(ном)" wx:page_id="81499" id="wx37">Ксанти</a> <br id="wx38"/>
 <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D0%B8_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Родопи (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Родопи_(ном)" wx:page_id="81500" id="wx39">Родопи</a> </td>
</tr>

<tr id="wx40">
<td id="wx41"><a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Население" wx:linktype="known" wx:pagename="Население" wx:page_id="90138" id="wx42">Население</a> </td>
<td id="wx43">
<p id="wx44">368 993 <small id="wx45">(2005)</small></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx46">
<td id="wx47"><a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%BE%D1%89" title="Площ" wx:linktype="known" wx:pagename="Площ" wx:page_id="18201" id="wx48">Площ</a> </td>
<td id="wx49">
<p id="wx50">8 578 <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B2%D0%B0%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%BA%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Квадратен километър" wx:linktype="known" wx:pagename="Квадратен_километър" wx:page_id="3027" id="wx51">км²</a></p>
</td>
</tr>

<tr class="hiddenStructure77" style="vertical-align: top;" id="wx52">
<td id="wx53"><a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5%D1%82%D0%BE" title="Гъстота на населението" wx:linktype="known" wx:pagename="Гъстота_на_населението" wx:page_id="18181" id="wx54">Гъстота на населението</a> </td>
<td id="wx55">
<p id="wx56">43 души/км²</p>
</td>
</tr>

<tr class="odd" id="wx57">
<th colspan="2" align="center" id="wx58">
<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx59"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Western-Thrace.jpg" title="Беломорска Тракия от сателит. В жълто са държавните граници" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Western-Thrace.jpg" wx:page_id="141800" id="wx60"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Western-Thrace.jpg" alt="Беломорска Тракия от сателит. В жълто са държавните граници" width="320" id="wx61"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx62">
<p id="wx63">Беломорска Тракия от сателит. В жълто са държавните граници</p>
</div>
</div>
</th>
</tr>
</table>

<p id="wx64"><b id="wx65">Западна Тракия</b> или <b id="wx66">Беломорска Тракия</b> или <b id="wx67">Гръцка Тракия</b> (на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx68">гръцки</a>: <i id="wx69">Θράκη</i>, <i id="wx70">Траки</i> или <i id="wx71">Δυτική Θράκη</i>, <i id="wx72">Дитики Траки</i> или <i id="wx73">Ελληνική Θράκη</i>, <i id="wx74">Елиники Траки</i>, <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Турски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Турски_език" wx:page_id="28624" id="wx75">турски</a>: <i id="wx76">Batı Trakya</i>, <i id="wx77">Батъ Тракя</i> или <i id="wx78">Yunanistan Trakya</i>, <i id="wx79">Юнанистан Тракя</i>) е <a href="/wbg/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BE-%D0%B3%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82" title="Историко-географска област" wx:linktype="known" wx:pagename="Историко-географска_област" wx:page_id="142463" id="wx80">историко-географска област</a> понастоящем в <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Република Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Република_Гърция" wx:page_id="76312" id="wx81">Гърция</a>, част от гръцката административната област <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F_%D0%B8_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Източна Македония и Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_Македония_и_Тракия" wx:page_id="29732" id="wx82">Източна Македония и Тракия</a>.</p>

<ul id="wx83">
<li id="wx84">
<p id="wx85">Виж и <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Източна Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_Тракия" wx:page_id="81515" id="wx86">Източна Тракия</a> и <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Македония" wx:linktype="known" wx:pagename="Македония" wx:page_id="16681" id="wx87">Македония</a></p>
</li>
</ul>

<p id="wx88"><br id="wx89"/>
</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.93.D0.B5.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="География" id="wxsec2"><h2 id="wx90">География</h2>

<p id="wx91">Западна Тракия е тази част от <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx92">Тракия</a>, която е разположена между <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B0" title="Места" wx:linktype="known" wx:pagename="Места" wx:page_id="15369" id="wx93">Места</a> на изток, <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Марица" wx:linktype="known" wx:pagename="Марица" wx:page_id="22336" id="wx94">Марица</a> на запад и първите склонове на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D0%B8" title="Родопи" wx:linktype="known" wx:pagename="Родопи" wx:page_id="13812" id="wx95">Родопите</a> на север. Днес към Западна Тракия принадлежат три гръцки административни окръга (нома): <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D1%81_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Еврос (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Еврос_(ном)" wx:page_id="81498" id="wx96">Еврос</a> (Έβρος), <a href="/wbg/%D0%9A%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Ксанти (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ксанти_(ном)" wx:page_id="81499" id="wx97">Ксанти</a> (Ξάνθη) и <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D0%B8_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Родопи (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Родопи_(ном)" wx:page_id="81500" id="wx98">Родопи</a> (Ροδόπη). Западната граница на ном <a href="/wbg/%D0%9A%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Ксанти (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ксанти_(ном)" wx:page_id="81499" id="wx99">Ксанти</a> леко се разминава с традиционната западна граница на Западна Тракия. Към Западна Тракия принадлежи и егейският остров <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8" title="Самотраки" wx:linktype="known" wx:pagename="Самотраки" wx:page_id="65053" id="wx100">Самотраки</a>, част от ном <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D1%81_%28%D0%BD%D0%BE%D0%BC%29" title="Еврос (ном)" wx:linktype="known" wx:pagename="Еврос_(ном)" wx:page_id="81498" id="wx101">Еврос</a>. Приблизителната площ на Западна Тракия е 8 578 <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B2%D0%B0%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%BA%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Квадратен километър" wx:linktype="known" wx:pagename="Квадратен_километър" wx:page_id="3027" id="wx102">км²</a>, а населението ѝ - 368 993 (<a href="/wbg/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="2825" id="wx103">2005</a>). Най-голям град в областта е Комотини (<a href="/wbg/%D0%93%D1%8E%D0%BC%D1%8E%D1%80%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Гюмюрджина" wx:linktype="known" wx:pagename="Гюмюрджина" wx:page_id="104327" id="wx104">Гюмюрджина</a>) с население от 63 774 души (<a href="/wbg/2001" title="2001" wx:linktype="known" wx:pagename="2001" wx:page_id="2670" id="wx105">2001</a>).</p>

<p id="wx106">По-големи градове в Западна Тракия:</p>

<table id="wx107">
<tr id="wx108">
<td valign="top" id="wx109">
<table class="prettytable sortable" id="wx110">
<tr class="hintergrundfarbe8" id="wx111">
<th id="wx112">
<p id="wx113">Град</p>
</th>
<th id="wx114">
<p id="wx115">На <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx116">гръцки</a></p>
</th>
<th id="wx117">
<p id="wx118">Население<br id="wx119"/>
<small id="wx120">(<a href="http://www.statistics.gr/Main_eng.asp" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx121">2001</a>)</small></p>
</th>
</tr>

<tr id="wx122">
<td id="wx123"><a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%81" title="Александруполис" wx:linktype="known" wx:pagename="Александруполис" wx:page_id="104394" id="wx124">Дедеагач</a> </td>
<td id="wx125">
<p id="wx126">Αλεξανδρούπολη, Александруполи</p>
</td>
<td align="right" id="wx127">
<p id="wx128">52.720</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx129">
<td id="wx130"><a href="/wbg/%D0%93%D1%8E%D0%BC%D1%8E%D1%80%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0" title="Гюмюрджина" wx:linktype="known" wx:pagename="Гюмюрджина" wx:page_id="104327" id="wx131">Гюмюрджина</a> </td>
<td id="wx132">
<p id="wx133">Κομοτηνή, Комотини</p>
</td>
<td align="right" id="wx134">
<p id="wx135">52.659</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx136">
<td id="wx137"><a href="/wbg/%D0%9A%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8" title="Ксанти" wx:linktype="known" wx:pagename="Ксанти" wx:page_id="102046" id="wx138">Ксанти</a> </td>
<td id="wx139">
<p id="wx140">Ξάνθη</p>
</td>
<td align="right" id="wx141">
<p id="wx142">52.271</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx143">
<td id="wx144"><a href="/wbg/%D0%9E%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B0%D0%B4%D0%B0" title="Орестиада" wx:linktype="known" wx:pagename="Орестиада" wx:page_id="136334" id="wx145">Орестиада</a> </td>
<td id="wx146">
<p id="wx147">Ορεστιάδα</p>
</td>
<td align="right" id="wx148">
<p id="wx149">21.730</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx150">
<td id="wx151"><a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Димотика" wx:linktype="known" wx:pagename="Димотика" wx:page_id="139512" id="wx152">Димотика</a> </td>
<td id="wx153">
<p id="wx154">Διδυμότειχο, Дидимотихо</p>
</td>
<td align="right" id="wx155">
<p id="wx156">18.898</p>
</td>
</tr>
</table>
</td>
</tr>
</table>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="История" id="wxsec3"><h2 id="wx157">История</h2>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx158"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Thraciae-veteris-typvs.jpg" title="Стара карта на Тракия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Thraciae-veteris-typvs.jpg" id="wx159"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Thraciae-veteris-typvs.jpg" alt="Стара карта на Тракия" width="200" id="wx160"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx161">
<p id="wx162">Стара карта на Тракия</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx163"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Thrace_modern_state_boundaries.png" title="Модерна карта на Тракия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Thrace_modern_state_boundaries.png" id="wx164"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Thrace_modern_state_boundaries.png" alt="Модерна карта на Тракия" width="200" id="wx165"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx166">
<p id="wx167">Модерна карта на Тракия</p>
</div>
</div>

<a id="_.D0.90.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B0_.D0.B8_.D1.81.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.BA.D0.BE.D0.B2.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.90.D0.BD.D1.82.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B0_.D0.B8_.D1.81.D1.80.D0.B5.D0.B4.D0.BD.D0.BE.D0.B2.D0.B5.D0.BA.D0.BE.D0.B2.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="3" title="Антична и средновековна история" id="wxsec5"><h3 id="wx168">Антична и средновековна история</h3>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Основна" page_id="66825"/>
<dl id="wx169">
<dd id="wx170">
<div class="noprint" id="wx171"><i id="wx172">Основна статия: <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx173">Тракия</a></i></div>
</dd>
</dl>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx174">През 6 век преди Христа, тук траките формират най-крупната си и обширна държава - <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%BE_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Одриско царство" wx:linktype="known" wx:pagename="Одриско_царство" wx:page_id="48896" id="wx175">Одриското царство</a>, тя обхваща в голяма степен територията на днешният български етнос от земите между Вардар и Струма през Беломорието до Дунав и Добруджа. Нейна столица е гр. Ускудама (дн. <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD" title="Одрин" wx:linktype="known" wx:pagename="Одрин" wx:page_id="65546" id="wx176">Одрин</a>). В <a href="/wbg/4_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="4 век" wx:linktype="known" wx:pagename="4_век" wx:page_id="22396" id="wx177">4 век</a> преди Христос царството попада под хегемонията на античните македони. В <a href="/wbg/45" title="45" wx:linktype="known" wx:pagename="45" wx:page_id="21995" id="wx178">45</a> година царството е ликвидирано и Тракия става римска провинция, при разделянето на Империята в <a href="/wbg/395" title="395" wx:linktype="known" wx:pagename="395" wx:page_id="21582" id="wx179">395</a> година тя влиза в състава на Източната римска империя - <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx180">Византия</a>. В 813г. <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Хан Крум" wx:linktype="known" wx:pagename="Хан_Крум" wx:page_id="19309" id="wx181">Хан Крум</a> я включва в територията на България. Хан <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B8%D1%8F%D0%BD" title="Пресиян" wx:linktype="known" wx:pagename="Пресиян" wx:page_id="31523" id="wx182">Пресиян</a> в 837г. с паметен надпис в базиликата на беломорския град <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%B8" title="Филипи" wx:linktype="known" wx:pagename="Филипи" wx:page_id="66417" id="wx183">Филипи</a> също недвусмислено е отбелязъл принадлежността на тези земи към България. Византия се бори да завоюва Тракия от България с променлив успех през цялото средновековие. В 1352г., след тежко земетресение разруширло стените й, османските турци превземат крепостта Цимпе на Галиполският полуостров, с това започва турското завоюване на Балканите.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.BE.D0.B4.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9C.D0.BE.D0.B4.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Модерна история" id="wxsec6"><h3 id="wx184">Модерна история</h3>

<p id="wx185">След прокламирането на <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B5%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D1%80%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Българска екзархия" wx:linktype="known" wx:pagename="Българска_екзархия" wx:page_id="72010" id="wx186">Българската екзархия</a> в 1860-1870г. областта става част от нейния диоцез. В 1878г. със <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%84%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80" title="Санстефански мирен договор" wx:linktype="known" wx:pagename="Санстефански_мирен_договор" wx:page_id="53629" id="wx187">Санстефанският договор</a> областта е включена в новоосвободена България, <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81" title="Берлински конгрес" wx:linktype="known" wx:pagename="Берлински_конгрес" wx:page_id="23513" id="wx188">Берлинският конгрес</a> я връща на Турция, но Екзархията запазва българските епархии в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Македония" wx:linktype="known" wx:pagename="Македония" wx:page_id="16681" id="wx189">Македония</a> и <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Източна Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_Тракия" wx:page_id="81515" id="wx190">Беломорието</a> с <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD" title="Одрин" wx:linktype="known" wx:pagename="Одрин" wx:page_id="65546" id="wx191">Одринско</a>. След успешните действия в <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0" title="Балканска война" wx:linktype="known" wx:pagename="Балканска_война" wx:page_id="32572" id="wx192">Балканската война</a> в 1912г. е присъединена към България.</p>

<p id="wx193"><br id="wx194"/>
</p>

<a id="_.D0.93.D1.8E.D0.BC.D1.8E.D1.80.D0.B4.D0.B6.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.B1.D0.B0.D1.88.D0.B8.D0.B1.D0.BE.D0.B7.D1.83.D1.88.D0.BA.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.83.D0.B1.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D0.B0" name=".D0.93.D1.8E.D0.BC.D1.8E.D1.80.D0.B4.D0.B6.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D0.B1.D0.B0.D1.88.D0.B8.D0.B1.D0.BE.D0.B7.D1.83.D1.88.D0.BA.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.83.D0.B1.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D0.B0"/>
<wx:section level="4" title="Гюмюрджинска башибозушка република" id="wxsec8"><h4 id="wx195">Гюмюрджинска башибозушка република</h4>

<p id="wx196">Така наречената <a href="/wbg/%D0%93%D1%8E%D0%BC%D1%8E%D1%80%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Гюмюрджинска република" wx:linktype="known" wx:pagename="Гюмюрджинска_република" wx:page_id="190742" id="wx197">Гюмюрджинска република</a> е организиран от Турция със съдействието на Гърция антибългарски акт на турците в беломорието по време на <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B6%D0%B4%D1%83%D1%81%D1%8A%D1%8E%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0" title="Междусъюзническа война" wx:linktype="known" wx:pagename="Междусъюзническа_война" wx:page_id="33840" id="wx198">Междусъюзническата война</a> след оттеглянето на българските войски в средата на юли 1913г. и гръцките на 18 септември. Военни инструктори (около 200 души), оръжие и боеприпаси идват предимно от Одрин, въоръжение предоставят и гърците по жп линията през Овчилар и пристанището Порто Лагос. За месеца на съществуването си "власта" организира башибозук командван от Сюлейман бей, който опожарява много български християнски села, населението е ограбевано и изнасилвано, стават масови клента. „Независимото западнотракийско управление” (Гърби тракие мюстекил хукюмати) на Хафуз Сали и Реуф Ефенди самопровъзгласило се в Гюмюрджина на 16 август е ликвидирано от 6 до 12 октомври 1913г. с безкръвното заемане на областа от Осма Тунджанска и Втора Тракийска дивизия, под общото командуване на ген. Тошев, и повторното й освобождение от Турско робство.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx199"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag_of_TRWT.svg" title="Знаме на Гюмюрджинската република, използвано днес като турско знаме на Западна Тракия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Flag_of_TRWT.svg" id="wx200"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag_of_TRWT.svg" alt="Знаме на Гюмюрджинската република, използвано днес като турско знаме на Западна Тракия" width="150" id="wx201"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx202"><small id="wx203">Знаме на Гюмюрджинската република, използвано днес като турско знаме на Западна Тракия</small></div>
</div>

<a id="_.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.BE_.D1.81.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.BE_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D1.83.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.281912-1919.29" name=".D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.BE_.D1.81.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.BE_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D1.83.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.281912-1919.29"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Първо съвременно българско управление (1912-1919)" id="wxsec9"><h4 id="wx204">Първо съвременно българско управление (1912-1919)</h4>

<p id="wx205">На 9 ноември 1912 г. началник-щаба на действуващата армия генерал Фичев издава заповед с която генерал-майор Георги Вазов, е назначен за „военен губернатор на Лозенград”. Това назначение, съгласувано с царя и правителството, се поставя началото на осеммесечното съществуване на <i id="wx206">Тракийското военно губернаторство</i> със седалище в Одрин на мястото на завоюваният от Турция Одрински вилает до линията Мидия - Енос определена с Лондонският мирен договор от 17 май 1913г. От 15 март 1913 г. то се преименува на Тракийско военно губернаторство с три окръга (Лозенградски, Родопски и Дедеагачки) и 32 околии. След Междусъюзническата война през септепври 1913г. Западна Тракия образува Гюмюрджински окръг, състоящ се от десет околии: Гюмюрджинска, Скеченска (Ксантийска), Енидженска, Дедеагачка, Егридеренска (Ардинска), Даръдеренска (Златоградска), Пашмаклийска (Смолянска), Кошукавашка (Крумовградска), Софлийска и Ортакьойска (Ивайловградска). Тогава Василикоска (Царево) и Малкотърновска околии се присъединяват към Бургаски окръг, Свиленградска и Кърджалийска към Старозагорски, а Дьовленска (Девинска) остава в Пловдивски окръг. През 1915г. се образува и Одрински окръг (с център одринското предградие - гара Караагач). По конвенцията с Турция от 1915г. към България е присъединена територия от 2 588 кв.км с над 160 населени места, между които градовете Караагач (ж.п. гарата на Одрин), Димотика и Кулели Бургас, ж.п. линията до Дедеагач (днешния Александруполис) и двата бряга на р.Марица вливането й в Бяло море стават български.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.B0.D0.BD.D0.B4.D0.B0.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.90.D0.BD.D1.82.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B0_.281919-1920.29" name=".D0.9C.D0.B0.D0.BD.D0.B4.D0.B0.D1.82_.D0.BD.D0.B0_.D0.90.D0.BD.D1.82.D0.B0.D0.BD.D1.82.D0.B0.D1.82.D0.B0_.281919-1920.29"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Мандат на Антантата (1919-1920)" id="wxsec10"><h4 id="wx207">Мандат на Антантата (1919-1920)</h4>

<p id="wx208">След І-вата световна война цялото българско беломорие от 8712 кв. км в съответствие с наложеният на България мирен договор е окупирано от френски войски. Според чл. 48 на Ньойския мирен договор от 27 ноември 1919г. Западна Тракия преминава в съвместно владение на петте велики държави измежду съюзниците от Съглашението, като нейната "съдба впоследствие ще бъде определена" от тях. Те, от своя страна, <i id="wx209">"се задължават да се гарантира свободата на икономическите изходи на България на Егейско море".</i> По време на междусъюзническото управление България все още запазва, макар и ограничен, своя достъп до Средиземно море. Под мандат на Антантата остават около 200 000 българи. В "Междусъюзническа Тракия" се установява "автономен" режим (15.10.1919-28.5.1920г.), начело с френския генерал Шарпи. Единствената тракийска територия придобита в годините на І-вата световна война която остава в пределите на България са южните склонове на Сакар планина с 16 села.</p>

<a id="_.D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.BE_.D0.93.D1.80.D1.8A.D1.86.D0.BA.D0.BE_.D1.83.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.281920-1941.29_.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.B0_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.BD.D0.B5.D0.B3.D0.BE" name=".D0.9F.D1.8A.D1.80.D0.B2.D0.BE_.D0.93.D1.80.D1.8A.D1.86.D0.BA.D0.BE_.D1.83.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.281920-1941.29_.D0.B8_.D1.81.D1.8A.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.B0_.D1.81.D1.80.D0.B5.D1.89.D1.83_.D0.BD.D0.B5.D0.B3.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Първо Гръцко управление (1920-1941) и съпротива срещу него" id="wxsec11"><h4 id="wx210">Първо Гръцко управление (1920-1941) и съпротива срещу него</h4>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx211"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:VTRO_Ustav01.jpg" title="Устав и Правилник на ВТРО" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:VTRO_Ustav01.jpg" wx:page_id="99246" id="wx212"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:VTRO_Ustav01.jpg" alt="Устав и Правилник на ВТРО" id="wx213"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx214">
<p id="wx215">Устав и Правилник на ВТРО</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx216"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:VTRO_Ustav02.JPG" title="Първа страница на устава на ВТРО" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:VTRO_Ustav02.JPG" wx:page_id="99364" id="wx217"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:VTRO_Ustav02.JPG" alt="Първа страница на устава на ВТРО" id="wx218"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx219">
<p id="wx220">Първа страница на устава на ВТРО</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx221"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Oblasti_1941-1944.png" title="Административно деление на България 1941-44г" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Oblasti_1941-1944.png" wx:page_id="120150" id="wx222"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Oblasti_1941-1944.png" alt="Административно деление на България 1941-44г" id="wx223"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx224">
<p id="wx225">Административно деление на България 1941-44г</p>
</div>
</div>

<p id="wx226"><br id="wx227"/>
На проведената през втората половина на април 1920г. в Сан Ремо конференция на премиерите на Главните съюзни сили от Антантата (без САЩ) <i id="wx228">"Междусъюзническа Тракия"</i> е дадена на Гърция, с аргумента да има териториална връзка с <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Източна Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Източна_Тракия" wx:page_id="81515" id="wx229">Източна Тракия</a>, която също предстои да й бъде преотстъпена по Севърския мирен договор с Турция от 10 август 1920 г. Според задълженията поети от Гърция в сключения от нея с Главните съюзни сили договор, съпровождащ Севърския мир, тя приема да осигури на България свободен транзит през територията и пристанищата на Тракия, а Царството получава и свободна зона намираща се в <i id="wx230">пристанището на Дедеагач, под неговия суверенитет</i>. На предаването на "Междусъюзническа Тракия" на Гърция се опитва да се противопостави "Временно турско-българско правителство", което повторно, след първия опит през 1913 г., поставя искането за автономия на областта. Местните българи и турци се сдружават и на 15. 5. 1920 г. връчват петиция на ген. Шарпи за запазване на автономното управление. Както винаги Великите сили игнорират исканията на местното население. В 1920г. гърците окупират цяла Западна (Беломорска) и Източна (Оринска) Тракия с гр. Одрин, ликвидирайки българските училища и църкви. Българите са интернирани, мобилизирани, прогонвани и малтретирани. На 25. 5. 1920 г. българи и турци съставят "Правителство на националната защита". Няколко месеца въоръжени отреди от българи и турци нападат гърците. В последвалата гръцко-турска война (1919-1922) Гърция е победена и губи Източна Тракия (на изток от р.Марица, включително бившият български източен бряг). Първата чета на въоръжената съпротивата се сформира в 1919г. от Георги Поппетков Калоянов от с.Доган-Хисар /Дедеагачко/, Димитър Маджаров и Петър Чапкънов. Организатораното освободително движение в областта е дело на <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Тракийска организация" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракийска_организация" wx:page_id="140830" id="wx231">Вътрешната тракийска революционна организация - (ВТРО)</a>. Гръцките репресии и етническо прочистване срещу българите в Тракия и Македония продължават до освобождаването на тези области в 1941г. и присъединяването им към България.</p>

<ul id="wx232">
<li id="wx233">
<p id="wx234">Виж <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Тракийска организация" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракийска_организация" wx:page_id="140830" id="wx235">Вътрешна тракийска революционна организация - (ВТРО)</a>.</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.BE_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D1.83.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.281941-1944.29" name=".D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.BE_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.BE_.D1.83.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BB.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5_.281941-1944.29"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Второ българско управление (1941-1944)" id="wxsec12"><h4 id="wx236">Второ българско управление (1941-1944)</h4>

<p id="wx237">На 19 и 20 април 1941г. българските войски навлизат и заемат Беломорска Тракия. Областта отново е освободена и присъединена към България. Малка ивица земя на западния бряг на река Марица е окупирана от немски войски, а в останалата част, както в присъединените Южна Добруджа, Македония и Поморавие, е формирана българска администрация. Най-голямата армейска операция в беломорието е потушаването на т. нар. "Драмски бунт" (29-30 септември 1941 г.). Поради изселването на голяма част от българското население през 20-те години на миналия век и замяната му с гърци от Мала Азия, Източна Тракия и България, етническото съотношение в Беломорието е променено в полза на гърците. Те са около 350 000, а българите - около 150 000 души. Събитята в Драма са организирани от нелегални националистически и комунистически ядки. Гръцките историци твърдят, че акцията е предприета преждевременно поради погрешно разчетен сигнал на Радио Лондон. Бунтът е потушен за два дни. Загиват около двеста български войници и офицери и 3500 гърци. По гръцки данни тези загуби са 13 000, очевидно в тази цифра се включва и пострадало население сред преселените от Мала Азия гърци участвали в обезбългаряването на областта и обсебили български имоти. На 3 май 1941 г. правителството образува Беломорска област с център град Ксанти. В новата административна единица е включена Западна Тракия, Егейска Македония и островите Тасос и Самотраки. В новите земи се завръщат около 100 хиляди български бежанци. Сред българомохамеданското население активна родолюбива и просветна мисия изпълняват <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%B1%D0%B0_%22%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%22" title="Дружба &quot;Родина&quot;" wx:linktype="known" wx:pagename="Дружба_&quot;Родина&quot;" wx:page_id="164058" id="wx238">Дружбите "Родина"</a>. Вземат се мерки за ускорено развитие на образованието в Беломорието. Откриват се гимназии в Дедеагач, Ксанти, Гюмюрджина, Драма, Кавала. Възстановяват се българските черкви. Започва се строителство на обществени сгради. Развиват се съобщенията. Усилено се строят и обновяват шосета и ж.п. линии. Откриват се клонове на българските банки. Започва благоустрояването на градавете в този пренебрегван от гръцката власт размирен и обеднял край. Развива се леката промишленост, особенно тютюнопреработването. Влагат се частни и държавни капитали. Военната обстановка и краткото време не позволяват тези начинания да бъдат завършени докрай, но следите им още личат. След преврата на 9 септември 1944г. новата комунистическата власт необмислено бързо изтегля българските войски от Беломорието, с което предизвиква известно раздразнение у Сталин и, въпрек и че районът незабавно е посетен съветски разузнавателни части, опразнената област бързо е заета от гърците. Осъзнали своята грешка комунистите до 1947г. правят упорити опити да защитят българските интереси в областта, но те, след като на България не се признава правото на съвоюваща страна, за разлика от запазването на южна Добруджа в българските предели, остават безуспешни. Единствената символична отстъпка на България е свободен икономически коридор до Бяло море с две корабни места на Солунското пристанище, от които тя така и не успява пълноценно да се възползва. Гражданската война в Гърция и военната диктатура дават своето отрицателно влияние и върху Беломорието, едва с поредния крах на гръцкия национализъм след окупирането на северен Кипър от Турция, с премането на Гърция в ЕС и края на Студената война в края на ХХв. областта постепенно получава своите перспеткиви за подобаващо развитие.</p>

<p id="wx239"><br id="wx240"/>
</p>

<hr id="wx241"/>
<a id="_.D0.A0.D0.B5.D0.BB.D0.B8.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.A1.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.BE_.D1.81.D1.8A.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.8F.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.A0.D0.B5.D0.BB.D0.B8.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.B8_.D0.A1.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.BE_.D1.81.D1.8A.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.8F.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Религия и Съвременно състояние" id="wxsec7"><h3 id="wx242">Религия и Съвременно състояние</h3>

<p id="wx243">Гръцката православна църква е автокефална, под духовното ръководство на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B0%D1%80%D1%88%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Константинополска патриаршия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Константинополска_патриаршия" id="wx244">Вселенската патриаршия</a> в <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4" title="Цариград" wx:linktype="known" wx:pagename="Цариград" wx:page_id="27882" id="wx245">Цариград</a>. Според последното преброяване на населението, проведено през <a href="/wbg/2001" title="2001" wx:linktype="known" wx:pagename="2001" wx:page_id="2670" id="wx246">2001</a> г., приблизително 270 000 души от <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8" title="Гърци" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърци" wx:page_id="65568" id="wx247">гръцките</a> <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B9%D1%86%D0%B8" title="Тракийци" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракийци" wx:page_id="96864" id="wx248">тракийски</a> граждани официално се самоопределят като <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B5" title="Православие" wx:linktype="known" wx:pagename="Православие" wx:page_id="25356" id="wx249">православни християни</a> и членове на <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%86%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Гръцка православна църква" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гръцка_православна_църква" id="wx250">Гръцката православна църква</a>, колко от тях са с български произход е неизвестно. Преобладаващата част от гръцкотоезичното тракийско население произхожда от заселени след войните гръцки бежанци от Източна Тракия и Мала Азия.</p>

<p id="wx251">Днес официално малко над 100 000 души, приблизително една трета от населението на областта, се самоопределят като мюсюлмани - "мюсюлманите" са единственото официално признато <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D1%86%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Малцинство" wx:linktype="known" wx:pagename="Малцинство" wx:page_id="107682" id="wx252">малцинство</a> в Република <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърция" wx:page_id="10307" id="wx253">Гърция</a>. Според гръцките дани това мюсюлманско малцинство се състои от около 50 000 <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%86%D0%B8" title="Турци" wx:linktype="known" wx:pagename="Турци" wx:page_id="55552" id="wx254">турци</a>, живеещи в равнината и 35 000 <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8_%D0%BC%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Българи мохамедани" wx:linktype="known" wx:pagename="Българи_мохамедани" wx:page_id="102744" id="wx255">помаци</a> (българи мохамедани), живеещи предимно в полите на Родопите, които се счита, че имат турско или гръцко национално съзнание, но те говорят като майчин <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Български език" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_език" wx:page_id="15637" id="wx256">български език</a> с родопско-беломорски <a href="/wbg/%D0%94%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82" title="Диалект" wx:linktype="known" wx:pagename="Диалект" wx:page_id="48034" id="wx257">диалект</a>, има и 15 000 <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Цигани" wx:linktype="known" wx:pagename="Цигани" wx:page_id="50204" id="wx258">цигани</a>. От средата на 70-те Гърция провеждаше в Западна Тракия полититика на създаване на <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърция" wx:page_id="10307" id="wx259">"помашка нация"</a>, подобно на сръбската политика в Македония, дори се издаде "Помашки" буквар, с цел спиране турцизирането на това насаление и откъсване от българският му корен. Що се отнася до последното ефектът обаче бе по-скоро обратен и този подход засега е загубил инерция. След <a href="/wbg/1990" title="1990" wx:linktype="known" wx:pagename="1990" wx:page_id="2812" id="wx260">1990</a> г. в Беломорието има чуствителен приток на имигранти от <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Албания" wx:linktype="known" wx:pagename="Албания" wx:page_id="18100" id="wx261">Албания</a> и от <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx262">България</a>, а понастоящем много имоти се изкупуват от български инвеститори.</p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec4"><h2 id="wx263">Външни препратки</h2>

<ul id="wx264">
<li id="wx265"><a href="http://www.promacedonia.org/bmark/lm_tr/lm_tr_pril_4.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx266">Любомир Милетич. Етнографска карта на Одринския вилает от 1912</a></li>

<li id="wx267"><a href="http://www.promacedonia.org/bmark/lm_tr/lm_tr_pril_1.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx268">Любомир Милетич. Статистически преглед на Одринския вилает в 1913</a></li>

<li id="wx269"><a href="http://www.promacedonia.org/bmark/lm_tr/lm_tr_pril_2.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx270">Любомир Милетич. Гърците в Одринския вилает през 1913</a></li>

<li id="wx271"><a href="http://www.promacedonia.org/ss/ss_5.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx272">Илия Тодев. Българското духовно-национално движение в Одринска Тракия (до 1878 година)</a></li>

<li id="wx273"><a href="http://www.promacedonia.org/bmark/lm_tr/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx274">Любомир Милетич. Разорението на тракийските българи през 1913 година, Българска академия на науките, София, Държавна печатница, 1918 г.; II фототипно издание, Културно-просветен клуб "Тракия" - София, 1989 г., София (онлайн публикация).</a></li>

<li id="wx275"><a href="http://www.kroraina.com/knigi/giliev/st/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx276">доц.Стайко Трифонов - Тракия, административна уредба, политически и стопански живот 1912/1915. (Тракийска фондация „Капитан Петко войвода”, 1992)</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Гърция-мъниче" page_id="91780"/>
<div id="stub" class="boilerplate metadata plainlinks noprint" style="margin-top:1em; display: table;">
<div style="float: left; width: 32px; overflow: hidden;" id="wx277"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag-map_of_Greece.svg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Flag-map_of_Greece.svg" id="wx278"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Flag-map_of_Greece.svg" alt="" width="30" height="60" id="wx279"/></a></div>

<div style="margin-left: 37px;" id="wx280"><i id="wx281">Тази статия, свързана с <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърция" wx:page_id="10307" id="wx282">Гърция</a>, е все още <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:%D0%9C%D1%8A%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B5" class="new" title="Уикипедия:Мъниче" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:Мъниче" id="wx283">мъниче</a>. Можете да помогнете на Уикипедия, като я <a href="http://wbg/wbg/index.php?title=%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx284">редактирате</a> и я разширите.</i></div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx285">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx286"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8_%D0%B7%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5" title="Категория:Статии за редактиране" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Статии_за_редактиране" wx:page_id="25743" id="wx287">Статии за редактиране</a></span> | <span dir="ltr" id="wx288"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Западна Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Западна_Тракия" wx:page_id="140083" id="wx289">Западна Тракия</a></span> | <span dir="ltr" id="wx290"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9C%D1%8A%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%82%D0%B0_%D0%B7%D0%B0_%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Мъничета за Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Мъничета_за_Гърция" wx:page_id="176487" id="wx291">Мъничета за Гърция</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Thrakien_%28griechische_Region%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Thrakien_(griechische_Region)" id="wx292">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%98%CF%81%CE%AC%CE%BA%CE%B7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Θράκη" id="wx293">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Western_Thrace" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Western_Thrace" id="wx294">English</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Западная_Фракия" id="wx295">Русский</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Trakya_B%C3%B6lgesi_%28Yunanistan%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Trakya_Bölgesi_(Yunanistan)" id="wx296">Türkçe</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx297">форматиране</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx298">Тракия</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"/>
</html>
