<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Ядрен реактор</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Ядрен_реактор"/>
<meta name="wx_page_id" content="114433"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Ядрен реактор" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Ядрен реактор</h1>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Crocus-p1020491.jpg" title="Активна зона на малък ядрен реактор използван за изследвания." wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Crocus-p1020491.jpg" id="wx3"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Crocus-p1020491.jpg" alt="Активна зона на малък ядрен реактор използван за изследвания." width="250" id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Активна зона на малък ядрен реактор използван за изследвания.</p>
</div>
</div>

<p id="wx7"><b id="wx8">Ядреният реактор</b> е <a href="/wbg/%D0%A3%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" class="new" title="Устройство" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Устройство" id="wx9">устройство</a>, в което се задействат, контролират и подържат ядрени верижни реакции (за разлика от ядрената бомба, където подобни реакции се предизвикват за част от секундата и са изцяло неконтролирани). <b id="wx10">Ядрените реактори</b> се използват за много цели, най-значимата, от които е произвеждането на <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Електричество" wx:linktype="known" wx:pagename="Електричество" wx:page_id="26089" id="wx11">електричество</a>. Изледователските реактори се изполват за произвеждане на радиоизотопи и за лъчеви експерименти със свободни <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%83%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD" title="Неутрон" wx:linktype="known" wx:pagename="Неутрон" wx:page_id="3944" id="wx12">неутрони</a>.</p>

<p id="wx13">В момента всички промишлени ядрени реактори са базирани на делене на ядрата. Мненията за безопасността им са противоречиви: смятат се за проблематични заради рискове, свързани с <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" title="Безопасност" wx:linktype="known" wx:pagename="Безопасност" wx:page_id="147628" id="wx14">безопасността</a> и <a href="/wbg/%D0%97%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B5" title="Здраве" wx:linktype="known" wx:pagename="Здраве" wx:page_id="9618" id="wx15">здравето</a>. Обратното, други смятат произвеждането на <a href="/wbg/%D0%A2%D0%BE%D0%BA" title="Ток" wx:linktype="known" wx:pagename="Ток" wx:page_id="68038" id="wx16">ток</a> чрез ядрени реактори за безопасен и екологичен метод в сравнение с другите разработени до сега. <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%BE%D1%8F%D0%B4%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B7" title="Термоядрен синтез" wx:linktype="known" wx:pagename="Термоядрен_синтез" wx:page_id="71825" id="wx17">Термоядреният синтез</a> е технология, базирана на съединяване, вместо на делене, но засега е достъпна само неконтролируемата му форма - <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D0%BE%D0%BC%D0%B1%D0%B0" title="Водородна бомба" wx:linktype="known" wx:pagename="Водородна_бомба" wx:page_id="76504" id="wx18">Водородна бомба</a>.</p>

<p id="wx19">Съществуват други устройства, в които се използват контролирани ядрени реакции – радиоизотопни термоелектрически генератори и ядрени батерии, които произвеждат топлина и <a href="/wbg/%D0%95%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Енергия" wx:linktype="known" wx:pagename="Енергия" wx:page_id="49235" id="wx20">енергия</a> като използват пасивно радиационно разлагане.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="История" id="wxsec2"><h2 id="wx21">История</h2>

<p id="wx22">Въпреки че човечеството е “опитомило” ядрените сили едва наскоро, ядрени реакции са се случвали постоянно от само себе си. 15 природни реактора са били намерени до сега в три отделни рудни депозита в мината Окло в Габон, Западна Африка. Открити първо от френския физик <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD" class="new" title="Франсис Перин" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Франсис_Перин" id="wx23">Франсис Перин</a>, те са познати като Фосилните реактори в Окло. Тези реактори са работили приблизително 150 милиона години, със средно произведени 100kW мощност за това време.<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Факт" page_id="84899"/><sup title="Необходим е източник" id="wx24">[<i id="wx25"><a href="/wbg/%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F:%D0%9F%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%B2%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5_%D0%B8%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D1%81%D0%B8" class="new" title="Уикипедия:Посочвайте източниците си" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Уикипедия:Посочвайте_източниците_си" id="wx26">източник?</a></i>]</sup><wx:templateend start="wx_t1"/> Също така звездите произвеждат светлинно, топлинно и други излъчвания чрез термоядрен синтез. Концепцията на природните ядрени реактори е била формулирана за пръв път през 1956 година от <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB_%D0%9A%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0" class="new" title="Пол Курода" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пол_Курода" id="wx27">Пол Курода</a> от Канзаския университет. <a href="/wbg/%D0%95%D0%BD%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BE_%D0%A4%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B8" title="Енрико Ферми" wx:linktype="known" wx:pagename="Енрико_Ферми" wx:page_id="87829" id="wx28">Енрико Ферми</a> и <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B5%D0%BE_%D0%A8%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D1%80%D0%B4" class="new" title="Лео Шилард" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лео_Шилард" id="wx29">Лео Шилард</a> от Чикагския университет са първите, създали ядрен реактор и демонстрирали контролирана ядрена реакция на 2 декември <a href="/wbg/1942" title="1942" wx:linktype="known" wx:pagename="1942" wx:page_id="2764" id="wx30">1942</a>. През <a href="/wbg/1955" title="1955" wx:linktype="known" wx:pagename="1955" wx:page_id="2777" id="wx31">1955</a> споделят патент № 2,708,856 за ядрения реактор.</p>

<p id="wx32">Първите ядрени реактори са използвани за да произвеждат <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D1%83%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B9" title="Плутоний" wx:linktype="known" wx:pagename="Плутоний" wx:page_id="143890" id="wx33">плутоний</a> за ядрени оръжия. Други ядрени реактори са били използвани във флота за задвижване на подводници и самолетоносачи.</p>

<p id="wx34">В средата на 50-те както Съветския съюз, така и западните държави разширяват ядрените си изследвания за да открият мирна употреби на <a href="/wbg/%D0%90%D1%82%D0%BE%D0%BC" title="Атом" wx:linktype="known" wx:pagename="Атом" wx:page_id="3942" id="wx35">атома</a>. Все пак, както военните, така и повечето от мирните изследвания били пазени в тайна. На 20 декември <a href="/wbg/1951" title="1951" wx:linktype="known" wx:pagename="1951" wx:page_id="2773" id="wx36">1951</a> г. е произведено за първи път електричество чрез ядрен реактор в ЕБР-1 близо до Арко, Идахо. На 26 юни <a href="/wbg/1954" title="1954" wx:linktype="known" wx:pagename="1954" wx:page_id="2776" id="wx37">1954</a> г. в 5:30 сутринта първата в света ядрена електроцентрала започнала работа в Обниниск, област Калуга в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%A1%D0%A1%D0%A0" title="СССР" wx:linktype="known" wx:pagename="СССР" wx:page_id="26134" id="wx38">СССР</a> . Мощността ѝ от 5<a href="/wbg/%D0%92%D0%B0%D1%82" title="Ват" wx:linktype="known" wx:pagename="Ват" wx:page_id="26046" id="wx39">MW</a>, е достатъчна да захрани 2000 дома. Първата ядрена <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B0" title="Електроцентрала" wx:linktype="known" wx:pagename="Електроцентрала" wx:page_id="177944" id="wx40">електроцентрала</a> с масови функции – Калдер Хол, била пусната в експлоатация на 17 октомври <a href="/wbg/1956" title="1956" wx:linktype="known" wx:pagename="1956" wx:page_id="2778" id="wx41">1956</a> г. Друг ранен реактор бил реакторът Шипингпорт в Пенсилвания (<a href="/wbg/1957" title="1957" wx:linktype="known" wx:pagename="1957" wx:page_id="2779" id="wx42">1957</a> г.). Още преди <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82_%D0%BD%D0%B0_%D0%A2%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BD%D0%B8%D1%8F_%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2" title="Инцидент на Тримилния остров" wx:linktype="known" wx:pagename="Инцидент_на_Тримилния_остров" wx:page_id="138788" id="wx43">инцидента на Тримилния остров</a> (Три майл айлънд) през <a href="/wbg/1979" title="1979" wx:linktype="known" wx:pagename="1979" wx:page_id="2801" id="wx44">1979</a> г. поръчките за нови реактори в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%90%D0%A9" title="САЩ" wx:linktype="known" wx:pagename="САЩ" wx:page_id="10528" id="wx45">САЩ</a> били прекратени по икономически прични главно поради удълженото време за построяване. От <a href="/wbg/1978" title="1978" wx:linktype="known" wx:pagename="1978" wx:page_id="2800" id="wx46">1978</a> насам не е поръчвано построяването на нови реактори, макар това да може да се промени до <a href="/wbg/2010" title="2010" wx:linktype="known" wx:pagename="2010" wx:page_id="99679" id="wx47">2010</a>.</p>

<p id="wx48">За разлика от инцидента през 1979 г, инцидентът в <a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Чернобилска авария" wx:linktype="known" wx:pagename="Чернобилска_авария" wx:page_id="47520" id="wx49">Чернобил</a> през <a href="/wbg/1986" title="1986" wx:linktype="known" wx:pagename="1986" wx:page_id="2808" id="wx50">1986г</a> не увеличава рестрикциите на западните реактори. Това е, защото причината е несигурната конструкция на чернобилските реактори. Този инцидент рефлектира върху политиката на държавите в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Европа" wx:page_id="3304" id="wx51">Европа</a> относно ядрените реактори. През <a href="/wbg/1987" title="1987" wx:linktype="known" wx:pagename="1987" wx:page_id="2809" id="wx52">1987</a> г. в <a href="/wbg/%D0%98%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Италия" wx:linktype="known" wx:pagename="Италия" wx:page_id="9705" id="wx53">Италия</a> се провежда референдум, който довежда до затварянето на 4-те им ядрени централи.</p>

<p id="wx54">През <a href="/wbg/1992" title="1992" wx:linktype="known" wx:pagename="1992" wx:page_id="2814" id="wx55">1992</a> атомна централа в <a href="/wbg/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Турция" wx:linktype="known" wx:pagename="Турция" wx:page_id="10306" id="wx56">Турция</a> бива ударена директно от урагана Андрю, нанасяйки щети за над 90млн долара. Ураганът засяга главно воден резервоар и един от комините, но разпространение на радиация няма.</p>

<p id="wx57">Първата организация, разработила използваем реактор - Американския флот, е единствената организация с чисто от инциденти досие. Това е може би заради стриктните изисквания на адмирал Химан Риковър, който е водеща сила във въвеждането на ядреното задвижване на морски съдове. Американският флот е използвал ядрените реактори повече от всяка друга организация с изключение на Съветския флот, без да има известни големи инциденти. Американски подводници – УСС Скорпион и Вършач са потънали, макар причните за това да не са в техните ядрени реактори и местоположението им е известно, така че опасността от радиационно замърсяване се счита за ниска.</p>

<a id="_.D0.90.D1.82.D0.BE.D0.BC.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B5.D0.BD.D0.B5.D1.80.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.B2_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B4.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE" name=".D0.90.D1.82.D0.BE.D0.BC.D0.BD.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B5.D0.BD.D0.B5.D1.80.D0.B3.D0.B8.D1.8F_.D0.B2_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.B8.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B4.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Атомната енергия в производството на електричество" id="wxsec3"><h2 id="wx58">Атомната енергия в производството на електричество</h2>

<p id="wx59"><a href="/wbg/%D0%AF%D0%B4%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Ядрена енергия" wx:linktype="known" wx:pagename="Ядрена_енергия" wx:page_id="175904" id="wx60">Атомната енергия</a> от реакторите обикновено се използва за производство на <a href="/wbg/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Електричество" wx:linktype="known" wx:pagename="Електричество" wx:page_id="26089" id="wx61">електричество</a>. Това обикновено се постига чрез стандартен метод, който включва използването на топлината от ядрения реактор за задвижването на парни турбини. Атомната енергия е привлекателна заради относително малките количества гориво, които се използват за производството на огромни количества електричество с почти никакво отделяне на <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD_%D0%B4%D0%B8%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B4" title="Въглероден диоксид" wx:linktype="known" wx:pagename="Въглероден_диоксид" wx:page_id="71989" id="wx62">въглероден диоксид</a>.</p>

<p id="wx63">Атомната енергия е спорна, защото произвежда <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BE%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8_%D0%BE%D1%82%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D1%8A%D1%86%D0%B8" title="Радиоактивни отпадъци" wx:linktype="known" wx:pagename="Радиоактивни_отпадъци" wx:page_id="152242" id="wx64">радиоактивни отпадъци</a>. Такива случаи, макар и вероятността да се случат е минимална могат да доведат до катастрофални последици, като глобано замърсяване с радиационни излъчвания. Модерните реактори са проектирани, така че да използват обеднени ядрени горива и ядрена експлозия е практически невъзможна.</p>

<a id="_.D0.91.D1.8A.D0.B4.D0.B5.D1.89.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D0.BD.D0.B4.D1.83.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.91.D1.8A.D0.B4.D0.B5.D1.89.D0.B5.D1.82.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D0.B8.D0.BD.D0.B4.D1.83.D1.81.D1.82.D1.80.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Бъдещето на индустрията" id="wxsec4"><h2 id="wx65">Бъдещето на индустрията</h2>

<p id="wx66">Последната централа пусната в експолатация в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%90%D0%A9" title="САЩ" wx:linktype="known" wx:pagename="САЩ" wx:page_id="10528" id="wx67">САЩ</a> е Уатс Бар, пусната през <a href="/wbg/1997" title="1997" wx:linktype="known" wx:pagename="1997" wx:page_id="2819" id="wx68">1997</a> г. Този пример често е използва като доказателство за успешното провеждана на световната кампания за изваждане от употреба на ядрената мощ. Политическа съпротива, обаче има само в части на <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Европа" wx:page_id="3304" id="wx69">Европа</a>, в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%97%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Нова Зеландия" wx:linktype="known" wx:pagename="Нова_Зеландия" wx:page_id="46629" id="wx70">Нова Зеландия</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%B8%D0%BD%D0%B8" title="Филипини" wx:linktype="known" wx:pagename="Филипини" wx:page_id="62678" id="wx71">Филипините</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%90%D0%A9" title="САЩ" wx:linktype="known" wx:pagename="САЩ" wx:page_id="10528" id="wx72">САЩ</a>. Много страни остават активни в разработването на ядрени реактори. <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Япония" wx:linktype="known" wx:pagename="Япония" wx:page_id="41884" id="wx73">Япония</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="Китай" wx:page_id="58462" id="wx74">Китай</a> и <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Индия" wx:linktype="known" wx:pagename="Индия" wx:page_id="35413" id="wx75">Индия</a> разработват бързи и термални реактори, <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%8F" title="Южна Корея" wx:linktype="known" wx:pagename="Южна_Корея" wx:page_id="46540" id="wx76">Южна Корея</a> и <a href="/wbg/%D0%A1%D0%90%D0%A9" title="САЩ" wx:linktype="known" wx:pagename="САЩ" wx:page_id="10528" id="wx77">САЩ</a> – само термални, а <a href="/wbg/%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%B0_%D0%90%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Южна Африка" wx:linktype="known" wx:pagename="Южна_Африка" wx:page_id="49980" id="wx78">Южна Африка</a> и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9" title="Китай" wx:linktype="known" wx:pagename="Китай" wx:page_id="58462" id="wx79">Китай</a> разработват версии на реакторите с лещи. <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Финландия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финландия" wx:page_id="88036" id="wx80">Финландия</a> и <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Франция" wx:linktype="known" wx:pagename="Франция" wx:page_id="3724" id="wx81">Франция</a> активно преследват ядрените програми. <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Финландия" wx:linktype="known" wx:pagename="Финландия" wx:page_id="88036" id="wx82">Финландия</a> има нов европейски реактор под налягане, който се разработва в близост до Арева. <a href="/wbg/%D0%AF%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Япония" wx:linktype="known" wx:pagename="Япония" wx:page_id="41884" id="wx83">Япония</a> провежда активна кампания за построяване на нови реактори, пуксат няколко нови в експлоатация през <a href="/wbg/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="2825" id="wx84">2005</a>. С последните новини за откриването на нови начини за съхраняване на енергия с литиум-йонови батерии, затвърдени със силикатни мрежи<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx85"/></sup>, както и <a href="/wbg/%D0%A1%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Суперкондензатор" wx:linktype="known" wx:pagename="Суперкондензатор" wx:page_id="153938" id="wx86">суперкондензатори</a> <sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx87"/></sup> ще е възможно производстведената енергия да се продава за съхранение на най-различни типове устройства - от автомобили до мобилни устройства. Нарастването на потреблението на ел. енергия ще надмине досегашната корелация между ел. енергия и <a href="/wbg/%D0%91%D1%80%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D0%92%D1%8A%D1%82%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%B5%D0%BD_%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83%D0%BA%D1%82" class="new" title="Брутен Вътрешен Продукт" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Брутен_Вътрешен_Продукт" id="wx88">БВП</a>, което ще направи ядрената промишленост още по-рентабилна и важна, като единствената предлагаща скалируемост, огромен мащаб, надежност, икономичност и достатъчна екологичност.</p>

<a id="_.D0.A3.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.B9.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE_.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D0.BD.D1.86.D0.B8.D0.BF_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B1.D0.BE.D1.82.D0.B0" name=".D0.A3.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.B9.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE_.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D0.BD.D1.86.D0.B8.D0.BF_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B1.D0.BE.D1.82.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Устройство и принцип на работа" id="wxsec5"><h2 id="wx89">Устройство и принцип на работа</h2>

<p id="wx90">Превръщането на веществото е съпроводено с отделяне на свободна енергия само в този случай, ако това вещество има запас от <a href="/wbg/%D0%95%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Енергия" wx:linktype="known" wx:pagename="Енергия" wx:page_id="49235" id="wx91">енергия</a>. Това означава, че микрочастиците на вещесвото се намират в състояние с енергия на покой по-голяма, отколкото в друго възможно състояние, в което е възможно да се извърши преход. Самопроизволния преход винаги е възпрепястван от енергетична бариера, за преодоляването на която микрочастицата трябва да получи отвън известно количество енергия – енергия на възбуждането. Енергетичната реакция се състои в това, че в последвалото след възбуждането превърщане се отделя по-голяма енергия, отколкото е нужна за възбуждане на процеса. Съществуват 2 начина за преодоляване на енергетичната бариера : или за сметка на кинетична енергия на сблъскващите се частици, или за сметка на енергията на връзката на присъединяващата се частица.</p>

<p id="wx92">Ако имаме предвид микроскопични мащаби на отделяне на <a href="/wbg/%D0%95%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Енергия" wx:linktype="known" wx:pagename="Енергия" wx:page_id="49235" id="wx93">енергия</a>, то за възбуждане на <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%B0%D0%BA%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Реакция" wx:linktype="known" wx:pagename="Реакция" wx:page_id="155106" id="wx94">реакцията</a> е необходимо кинетична енергия да имат всички частици на веществото. Това е достижимо само при повишаване на <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0" title="Температура" wx:linktype="known" wx:pagename="Температура" wx:page_id="45275" id="wx95">температурата</a> на средата до стойности, при които <a href="/wbg/%D0%95%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Енергия" wx:linktype="known" wx:pagename="Енергия" wx:page_id="49235" id="wx96">енергията</a> на топлиннто движение се приближава до енергетичния праг, ограничават течението на процеса. В случай на молекулярни превъшания, т.е. при химични реакции това повишение е стотици <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B5%D0%BB%D0%B2%D0%B8%D0%BD" title="Келвин" wx:linktype="known" wx:pagename="Келвин" wx:page_id="47508" id="wx97">келвини</a>, а в случай на ядрени реакции това е минимум 107 келвина, заради много голямата височина на кулоновите бариери на сблъскващите се ядра. Топлинното възбуждане на ядрени реакции на практика се осъществява само при <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B7" class="new" title="Синтез" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Синтез" id="wx98">синтез</a> на най-леки ядра, при които колоновите бариери са минимални (термоядрен синтез). Възбуждането на присъединяващи се частици не изисква голяма кинетична енергия и следователно не зависи от температурата на средата, тъй като се получава за сметка на неизползваните връзки, присъщи на тези частици. И ако имаме предвид неотделна реакция, а получаването на енергия в макроскопични мащаби, то това е възможно само при възникване на верижна реакция. Тя възниква когато възбуждащите я частици се появяват като продукт на екзоенергетична реакция.</p>

<p id="wx99">Схематично устройство на хетерогенен реактор с топлинни неутрони.</p>

<ol id="wx100">
<li id="wx101">
<p id="wx102">Управляващи графити</p>
</li>

<li id="wx103">
<p id="wx104">Биологична защита</p>
</li>

<li id="wx105">
<p id="wx106">Топлинна защита</p>
</li>

<li id="wx107">
<p id="wx108">Забавящо устройство</p>
</li>

<li id="wx109">
<p id="wx110">Ядрено гориво</p>
</li>

<li id="wx111">
<p id="wx112">Преносител на топлина</p>
</li>
</ol>

<a id="_.D0.9A.D0.BE.D0.BD.D1.81.D1.82.D1.80.D1.83.D0.BA.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9A.D0.BE.D0.BD.D1.81.D1.82.D1.80.D1.83.D0.BA.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Конструкция" id="wxsec6"><h2 id="wx113">Конструкция</h2>

<p id="wx114">Всеки ядрен реактор се състои от следните части : - активна зона с ядрено гориво и забавящо у-во<br id="wx115"/>
- отражател на неутроните, обкръжаващ активната зона<br id="wx116"/>
- преносител на топлина(работно тяло)<br id="wx117"/>
- система за регулиране на верижната реакция, включваща аварийна защита(Система за управление и защита - СУЗ)<br id="wx118"/>
- радиационна(биологична) защита<br id="wx119"/>
- система за дистанционно управление<br id="wx120"/>
Основна харектиристика на всеки реактор е неговата изходна мощност. Мощност от 1 MW съотвестсва на верижна реакция, при която за 1 секунда протичат 3х10^16 деления.</p>

<a id="_.D0.A4.D0.B8.D0.B7.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D0.BD.D1.86.D0.B8.D0.BF.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B1.D0.BE.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D0.B0.D0.BA.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B0" name=".D0.A4.D0.B8.D0.B7.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D0.BD.D1.86.D0.B8.D0.BF.D0.B8_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B0.D0.B1.D0.BE.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D1.80.D0.B5.D0.B0.D0.BA.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Физически принципи на работа на реактора" id="wxsec7"><h2 id="wx121">Физически принципи на работа на реактора</h2>

<p id="wx122">Текущото състояние на ядрения реактор може да бъде характеризирано чрез коефициента на размножение на неутрони (k) или реактивността, които са свързани с формулата р=(k-1)/k. За тези величини са характерни съответните стойности : k&gt;1 – верижната реакция нараства с времето, реактора се намира в надкритично състояние и р&gt;0. k&lt;1 – реактора затихва, той е под критичен р&lt;0 k=1, р=0 – броя ядрени деления е постоянен, реактора се намира в стабилно критично състояние.</p>

<p id="wx123">Условието за критичност на ядрения реактор : k =k0w=1, където пси е частта от образуващите се в реактора неутрони, които се поглъщат в активната зона на реактора с цел избягване електрона да излезе от обема на реактора, а пък k0 е коефициента на размножаване на неутроните в активната зона на реактора. Приравняването на коефициента на размножаване на единица се постига чрез балансиране на размножаването на неутроните с техните загуби. Причините за загуби са 2 : неутрони, които не се делят и неутрони, излезли извън зоната за размножение. Очевидно, че при k&lt;k0 отечката в реален обем е по-голяма от отсечката в безкраен обем за това ако във в-вото с даден състав k0&lt;1, то верижна самопотдържаща се е невъзможна както в безкраен, така и в краен обем.</p>

<p id="wx124">Обемите на съвременните енергетични реактори достигат стотици кубични метри и се определят предимно не от условията за критичност, а от възможността на топловотвода.</p>

<p id="wx125">Критичния обем на ядрения реактор е обемът на активната му зона в критично състояние. Критичната маса - масата на делящото се вещество в реактора, намиращо се в критично състояние. Най-малка критична маса имат реакторите, в които гориво са водните разтвори на соли, на чисти делящи се изотопи, с водно отразяване на неутроните. За Уран(235) тази маса е 0,8кг, а за Pu(239) – 0,5кг. Теоритично най-малка критична маса има Cf(251), за когото тя е само 10 г. С цел намаляване на отечката на неутрони активната зона е конструирана със сферична или близка до сферичната форма като цилиндър или куб.Тъй като тези тела имат най-малко отношение на пълна повърнина към обем. Ролята на бързите неутрони, независимо от формата на активната зона е достатъчно голяма, което е направило възможно създаването на първите графитови реактори с естествен уран. За начало на верижните ракции обикновено са достатъчни неутрони, родени при спонтанно деление при ядрата на урана. Възможно е също използването на външен източник на неуторни за стартиране на реактора, например смеси от Ra, Be, Cf или други вещества.</p>

<a id="_.D0.9C.D0.B0.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B8" name=".D0.9C.D0.B0.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B8.D0.B0.D0.BB.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Материали" id="wxsec8"><h2 id="wx126">Материали</h2>

<p id="wx127">Материалите на реакторите трябва да работят при висока <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0" title="Температура" wx:linktype="known" wx:pagename="Температура" wx:page_id="45275" id="wx128">температура</a> и при полета от <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%83%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD" title="Неутрон" wx:linktype="known" wx:pagename="Неутрон" wx:page_id="3944" id="wx129">неутрони</a>, <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8A%D1%87%D0%B8" class="new" title="Гамалъчи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гамалъчи" id="wx130">гамалъчи</a> и остатъци от делението. Затова, за реакторостроенето са нужни материали с повишени изисквания. При избора им се отчита тяхната радиационна устойчивост, химична инертност, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%BE%D0%B3%D1%8A%D0%BB%D1%89%D0%B0%D0%BD%D0%B5" class="new" title="Сечение на погълщане" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сечение_на_погълщане" id="wx131">сечение на погълщането</a> и други свойства. Обвивките на реакторите се правят от материали с малко сечение на поглъщане, а за поглъщащи пръти се използват материали с голямо сечение на поглъщане. Това значително съкращава количеството пръчти, нужно за управление на реактора.</p>

<p id="wx132">Бързите неутрони, гамалъчите и остатъците от делението повреждат структурата на веществото. Например в твърдо вещество бързите неутрони избиват атоми от кристалната решетка или ги преместват от местата им. В следствие на това се влошават пластичните свойства и топлопроводността на материалите. Сложните молекули под действие на излъчване се разпадат на по прости молекули или на съставящите ги атоми. Например водата се разлага на <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4" title="Водород" wx:linktype="known" wx:pagename="Водород" wx:page_id="49097" id="wx133">водород</a> и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4" title="Кислород" wx:linktype="known" wx:pagename="Кислород" wx:page_id="49085" id="wx134">кислород</a>, това явление е известно под името радиолиза на водата.</p>

<p id="wx135">Радиационна неустойчивост на материалите се отразява по-слабо при високи температури. Подвижността на атомите става толкова голяма, че вероятността избитите от кристаланата решетка атоми да се върнат на своето място или рекомбинацията на водород и кислород във водородна молекула значимо се увеличава. Реакторните материали контактуват помежду си. Естествено, че контактуващите материали трябва да бъдат химически инертни (съвместими).</p>

<p id="wx136">Като пример за несъвместимост могат да служат уран и гореща вода, които встъпват в химична реакция. При много материали якостните свойства рязко се влошават с увеличаване на температурата. В енергетичните реактори констукционните материали работят при високи температури. Това ограничава избора на тези материали, особено за тези детайли на реактора, които трябва да издържат и високо налягане.</p>

<p id="wx137">Общо взето, реакторите се правят от неръждаема топлоустойчива стомана.</p>

<a id="_.D0.91.D0.B5.D0.B7.D0.BE.D0.BF.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82" name=".D0.91.D0.B5.D0.B7.D0.BE.D0.BF.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Безопасност" id="wxsec9"><h2 id="wx138">Безопасност</h2>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Основна" page_id="66825"/>
<dl id="wx139">
<dd id="wx140">
<div class="noprint" id="wx141"><i id="wx142">Основна статия: <a href="/wbg/%D0%AF%D0%B4%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82" class="new" title="Ядрена безопасност" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ядрена_безопасност" id="wx143">Ядрена безопасност</a></i><br id="wx144"/>
<small id="wx145"><i id="wx146">Ако и настоящият раздел, и основната статия са празни, започнете да допринасяте към раздела.</i></small></div>
</dd>
</dl>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<a id="_.D0.9A.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.9A.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.B8.D1.84.D0.B8.D0.BA.D0.B0.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Класификация" id="wxsec10"><h2 id="wx147">Класификация</h2>

<p id="wx148">По характера на използването си реакторите се делят на :</p>

<dl id="wx149">
<dd id="wx150">
<p id="wx151">- експереиментални, предназначени за изучаване на физични величини, чието значение е необходимо за проектиране и експлоатация на ядрени реактори; Мощността им не превишава няколко КW.</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx152">
<dd id="wx153">
<p id="wx154">- <a href="/wbg/%D0%98%D0%B7%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Изследователски реактор" wx:linktype="known" wx:pagename="Изследователски_реактор" wx:page_id="143989" id="wx155">изследователски</a>, в които потоците неутрони и гамакванти създадавани в активната зона се използват за изследвания в областта на ядрената физика, физиката на твърдото тяло, радиационата химия, биологията, за изследвания на материали, предназначени за работа в интезивни неутронни потоци, за производство на изотопи. Мощността им не превишава 100MW.</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx156">
<dd id="wx157">
<p id="wx158">- изотопни (оръжейни, промишлени) реактори се използват за изработка на изотопи, използвани в ядрените оръжия например Pu239.</p>
</dd>
</dl>

<dl id="wx159">
<dd id="wx160">
<p id="wx161">- енергетични реактори – предназначени за получаване на електрическа и топлинна енергия, използват се в енергетиката за превръщне на морската вода в сладка. За силови установки на кораби и т.н. Мощността на съврмененните реактори достига 3,5GW.</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx162">
<li id="wx163">
<p id="wx164">По спектъра на неутроните реакторите се делят на :</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx165">
<dd id="wx166">
<p id="wx167">- с топлинни неутрони</p>
</dd>

<dd id="wx168">
<p id="wx169">- с бързи неутрони - бридери, или реактори - размножители</p>
</dd>

<dd id="wx170">
<p id="wx171">- с междинни неутрони</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx172">
<li id="wx173">
<p id="wx174">Според разположението на горивото :</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx175">
<dd id="wx176">
<p id="wx177">- Хетерогенни реактори, в които горивото се намира в активната зона дискретно във вид на блокове между които е разположена забавящата система.</p>
</dd>

<dd id="wx178">
<p id="wx179">- Хомогенни реактори, в които горивото и забавящата система представляват еднородна смес ( хомогенна система ).</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx180">Блоковете от ядрено гориво в хетерогенния реактор се наричат топлоотделящи елементи и се намират в активната зона във възлите на правилна решетка.</p>

<ul id="wx181">
<li id="wx182">
<p id="wx183">Според горивото си реакторите работят с:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx184">
<dd id="wx185">
<p id="wx186">- естествен <a href="/wbg/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D0%BD" title="Уран" wx:linktype="known" wx:pagename="Уран" wx:page_id="47625" id="wx187">уран</a></p>
</dd>

<dd id="wx188">
<p id="wx189">- слабо <a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D0%BE%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BD_%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BD" title="Обогатен уран" wx:linktype="known" wx:pagename="Обогатен_уран" wx:page_id="143990" id="wx190">обогатен уран</a></p>
</dd>

<dd id="wx191">
<p id="wx192">- чист, делящ се изотоп</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx193">Химическия състав на горивото може да бъде метален уран, уранов диоксид и уранов карбид.</p>

<ul id="wx194">
<li id="wx195">
<p id="wx196">Според преносителя на топлина реакторите биват:</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx197">
<dd id="wx198">
<p id="wx199">- водо-водни</p>
</dd>

<dd id="wx200">
<p id="wx201">- графитно-газови</p>
</dd>

<dd id="wx202">
<p id="wx203">- с <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B5%D0%B6%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%B0" title="Тежка вода" wx:linktype="known" wx:pagename="Тежка_вода" wx:page_id="71801" id="wx204">тежка вода</a></p>
</dd>

<dd id="wx205">
<p id="wx206">- с органичен толпоносител</p>
</dd>

<dd id="wx207">
<p id="wx208">- с топлонистел от течен метал</p>
</dd>

<dd id="wx209">
<p id="wx210">- с топлоносител от разтопни соли</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx211">
<li id="wx212">
<p id="wx213">Според конструкциите</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx214">
<dd id="wx215">
<p id="wx216">- корпусни</p>
</dd>

<dd id="wx217">
<p id="wx218">- канални</p>
</dd>
</dl>

<ul id="wx219">
<li id="wx220">
<p id="wx221">Според генерация на пара</p>
</li>
</ul>

<dl id="wx222">
<dd id="wx223">
<p id="wx224">- външен реактор</p>
</dd>

<dd id="wx225">
<p id="wx226">- кипящ реактор</p>
</dd>
</dl>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D1.89.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вижте също" id="wxsec11"><h2 id="wx227">Вижте също</h2>

<ul id="wx228">
<li id="wx229"><a href="/wbg/%D0%90%D0%95%D0%A6" title="АЕЦ" wx:linktype="known" wx:pagename="АЕЦ" wx:page_id="70876" id="wx230">АЕЦ</a></li>

<li id="wx231"><a href="/wbg/%D0%98%D0%A0%D0%A2-2000" title="ИРТ-2000" wx:linktype="known" wx:pagename="ИРТ-2000" wx:page_id="143967" id="wx232">ИРТ-2000</a>
<p id="wx233">- Изследователски реактор от съветски тип</p>
</li>

<li id="wx234"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%90%D0%9D%D0%94%D0%A3" title="КАНДУ" wx:linktype="known" wx:pagename="КАНДУ" wx:page_id="115429" id="wx235">КАНДУ</a>
<p id="wx236">- Канадски реактори</p>
</li>

<li id="wx237"><a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%BE%D0%BA%D1%81" title="Магнокс" wx:linktype="known" wx:pagename="Магнокс" wx:page_id="140435" id="wx238">Магнокс</a>
<p id="wx239">- Британски реактор</p>
</li>

<li id="wx240"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B7%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BA" title="Озирак" wx:linktype="known" wx:pagename="Озирак" wx:page_id="140502" id="wx241">Озирак</a>
<p id="wx242">- Иракски реактор</p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%AF%D0%B4%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx243">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx244"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B8_%D0%B1%D0%B5%D0%B7_%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8_%D0%B8%D0%B7%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Категория:Статии без посочени източници" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Статии_без_посочени_източници" wx:page_id="84898" id="wx245">Статии без посочени източници</a></span> | <span dir="ltr" id="wx246"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%95%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Категория:Енергетика" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Енергетика" wx:page_id="113209" id="wx247">Енергетика</a></span> | <span dir="ltr" id="wx248"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%AF%D0%B4%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Ядрена технология" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Ядрена_технология" wx:page_id="34199" id="wx249">Ядрена технология</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D9%85%D9%81%D8%A7%D8%B9%D9%84_%D9%86%D9%88%D9%88%D9%8A" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:مفاعل_نووي" id="wx250">العربية</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Reactor_nuclear" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Reactor_nuclear" id="wx251">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Jadern%C3%BD_reaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Jaderný_reaktor" id="wx252">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Kernereaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Kernereaktor" id="wx253">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Kernreaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Kernreaktor" id="wx254">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%A0%CF%85%CF%81%CE%B7%CE%BD%CE%B9%CE%BA%CF%8C%CF%82_%CE%B1%CE%BD%CF%84%CE%B9%CE%B4%CF%81%CE%B1%CF%83%CF%84%CE%AE%CF%81%CE%B1%CF%82" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Πυρηνικός_αντιδραστήρας" id="wx255">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Nuclear_reactor_technology" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Nuclear_reactor_technology" id="wx256">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Reactor_nuclear" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Reactor_nuclear" id="wx257">Español</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Tuumareaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Tuumareaktor" id="wx258">Eesti</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%D8%B1%D8%A2%DA%A9%D8%AA%D9%88%D8%B1_%D9%87%D8%B3%D8%AA%D9%87%E2%80%8C%D8%A7%DB%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:رآکتور_هسته‌ای" id="wx259">فارسی</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Ydinreaktori" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Ydinreaktori" id="wx260">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/R%C3%A9acteur_nucl%C3%A9aire" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Réacteur_nucléaire" id="wx261">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Reactor_nuclear" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Reactor_nuclear" id="wx262">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9B%D7%95%D7%A8_%D7%92%D7%A8%D7%A2%D7%99%D7%A0%D7%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:כור_גרעיני" id="wx263">עברית</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Nuklearni_reaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Nuklearni_reaktor" id="wx264">Hrvatski</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Reaktor_nuklir" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Reaktor_nuklir" id="wx265">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Reattore_nucleare_a_fissione" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Reattore_nucleare_a_fissione" id="wx266">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%8E%9F%E5%AD%90%E7%82%89" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:原子炉" id="wx267">日本語</a> | <a href="http://kn.wikipedia.org/wiki/%E0%B2%85%E0%B2%A3%E0%B3%81_%E0%B2%B8%E0%B3%8D%E0%B2%A5%E0%B2%BE%E0%B2%B5%E0%B2%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="kn:ಅಣು_ಸ್ಥಾವರ" id="wx268">ಕನ್ನಡ</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%9B%90%EC%9E%90%EB%A1%9C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:원자로" id="wx269">한국어</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Kodolreaktors" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Kodolreaktors" id="wx270">Latviešu</a> | <a href="http://ml.wikipedia.org/wiki/%E0%B4%86%E0%B4%A3%E0%B4%B5_%E0%B4%B1%E0%B4%BF%E0%B4%AF%E0%B4%BE%E0%B4%95%E0%B5%8D%E0%B4%B1%E0%B5%8D%E0%B4%B1%E0%B4%B0%E0%B5%8D%E2%80%8D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ml:ആണവ_റിയാക്റ്റര്‍" id="wx271">മലയാളം</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Kernreactor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Kernreactor" id="wx272">Nederlands</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Atomreaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Atomreaktor" id="wx273">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Atomreaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Atomreaktor" id="wx274">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Reaktor_j%C4%85drowy" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Reaktor_jądrowy" id="wx275">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Reator_nuclear" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Reator_nuclear" id="wx276">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Reactor_nuclear" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Reactor_nuclear" id="wx277">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Ядерный_реактор" id="wx278">Русский</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Nuclear_reactor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Nuclear_reactor" id="wx279">Simple English</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Jadrov%C3%BD_reaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Jadrový_reaktor" id="wx280">Slovenčina</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrski_reaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Jedrski_reaktor" id="wx281">Slovenščina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B8_%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Нуклеарни_реактор" id="wx282">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4rnreaktor" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Kärnreaktor" id="wx283">Svenska</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B9%80%E0%B8%84%E0%B8%A3%E0%B8%B7%E0%B9%88%E0%B8%AD%E0%B8%87%E0%B8%9B%E0%B8%8F%E0%B8%B4%E0%B8%81%E0%B8%A3%E0%B8%93%E0%B9%8C%E0%B8%99%E0%B8%B4%E0%B8%A7%E0%B9%80%E0%B8%84%E0%B8%A5%E0%B8%B5%E0%B8%A2%E0%B8%A3%E0%B9%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:เครื่องปฏิกรณ์นิวเคลียร์" id="wx284">ไทย</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/N%C3%BCkleer_reakt%C3%B6r" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Nükleer_reaktör" id="wx285">Türkçe</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E6%A0%B8%E5%8F%8D%E5%BA%94%E5%A0%86" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:核反应堆" id="wx286">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx287">Ядрена безопасност</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
