<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Нергал</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Нергал"/>
<meta name="wx_page_id" content="137795"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Нергал" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Нергал</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Нергал</b> е хтоническо божество от шумеро-аккадската митология, което олицетворява различни отрицателни явления.</p>

<p id="wx4">За първи път името Нергал се появява под формата KIŠ.UNU (KIŠ-ú r u g a l) в раннодинастичните <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8A%D1%86%D0%B8_%D1%81_%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Списъци с имена на божества" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Списъци_с_имена_на_божества" id="wx5">списъци с имена на божества</a> от <a href="/wbg/F%C4%81ra" class="new" title="Fāra" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Fāra" id="wx6">Fāra</a>, <a href="/wbg/Abu_%C5%9Eal%C4%81b%C4%ABh" class="new" title="Abu Şalābīh" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Abu_Şalābīh" id="wx7">Abu Şalābīh</a>, <a href="/wbg/Ebla" class="new" title="Ebla" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ebla" id="wx8">Ebla</a> и <a href="/wbg/Adab" class="new" title="Adab" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Adab" id="wx9">Adab</a>, както и в лексикални текстове от същата епоха. От времето на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BA%D0%B0%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Акадската династия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Акадската_династия" id="wx10">Акадската династия</a> към името се прибавя фонетичният комплемент GAL ("голям", "велик"), като нерядко вместо KIŠ.UNU.GAL (KIŠ-úrugal<sup id="wx11">gal</sup> или KIŠ-eri<sub id="wx12">11</sub>-gal) се появява вариант GÌR.UNU.GAL. Още една паралелна форма възниква през средновавилонския езиков период - U.GUR (в транскрипция - néri-gal). Интересно е, че в по-ранните извори U.GUR изпълнява функцията на пратеник на Нергал, докато от старовавилонския период насетне функцията му е експроприирана от <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D1%83%D1%80%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B0/_%D0%98%D1%88%D1%83%D0%BC" class="new" title="Хендурсанга/ Ишум" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хендурсанга/_Ишум" id="wx13">Хендурсанга/ Ишум</a> . Известни са още над 15 изписвания на името, някои от които - чисто фонетични.</p>

<p id="wx14">Съгласно старовавилонските списъци с имена на божества Нергал имал над 50 хипостази, около 40 от които са божества с имена, съдържащи компонента LUGAL ("господар", "цар"). Много от тях го описват като господар на определен растителен вид (напр. <sup id="wx15">d</sup>lugal- <sup id="wx16">ĝiš</sup>šinig , <sup id="wx17">d</sup>lugal- <sup id="wx18">ĝiš</sup>a-tu-gab-liš, <sup id="wx19">d</sup>lugal- <sup id="wx20">ĝiš</sup>ùr и <sup id="wx21">d</sup>lugal-<sup id="wx22">ĝiš</sup>-ĝišimmar в списъка, колациониран от Е. Вайднер: AfO 2, IV 13-15). Нергал рядко се открива в текстове от южна Месопотамия преди епохата на <a href="/wbg/%D0%86%D0%86%D0%86_%D0%A3%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F" class="new" title="ІІІ Урска династия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="ІІІ_Урска_династия" id="wx23">ІІІ Урска династия</a>; вместо него обикновено е споменаван <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%BC%D1%82%D0%B0%D0%B5%D0%B0" class="new" title="Месламтаеа" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Месламтаеа" id="wx24">Месламтаеа</a> ( <sup id="wx25">d</sup>mes-lam-ta-è-a, "който излезе от <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%BC" class="new" title="Меслам" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Меслам" id="wx26">Меслам</a>"), едно от имената на Нергал съгласно старовавилонските списъци. От особена важност за разбирането на божествената природа на Нергал се явява неговият синкретизъм с Ерра ( &lt; ак. erēru, "изгарям"), семитският бог на смъртта, състоял се около началото на старовавилонската епоха и особено отчетливо изразен в главния култов център на Нергал, Кута. Макар името Ерра да е засвидетелствано още в досаргоновата епоха (все пак рядко с детерминатив за божество преди стВ), царете от Акадската династия не го споменават в своите надписи; Нарам-Син дори имал особена връзка с Нергал ( според един надпис Нергал е царският MAŠKIM/ ак. rābişu, "~ управител": FAOS 7, 82: 46ff.), в която старовавилонската традиция заменя името на Нергал с Ерра. В старовавилонските и по-късни текстове Нергал и Ерра са две паралелни имена на едно и също божество. Но както отбелязва F. Wiggermann (RlA 9, S. 217), Ерра никога не получил толкова висок статут, че да измести Нергал, бога с шумерско име.</p>

<p id="wx27">Първото свидетелство за Нергал като господар на Подземния свят е един zami(n)-химн (zà-mí = "възхвалявам", "прославям") от раннодинастичната епоха (R. Biggs, OIP 99, 48: 65-69). За първи път като "Господар на големия град" в текстове от южна Месопотамия Нергал се открива по времето на ІІІ Урска династия, а в старовавилонската епоха митът го свързва в брачни отношения с Ерешкигал, царицата на Подземния свят, разрешавайки по този начин възникналото противоречие между представите на юга и севера за идентичността на владетеля на Отвъдното.</p>

<p id="wx28">Почти всички извори сочат Енлил като баща на Нергал, с изключение някои късновавилонски текстове, според които това е Ану; в Мита за Нергал и Ерешкигал - Еа. Майка му, съгласно различните традиции, е Нинлил, Белет-или, Нинхурсанга, Нинмах, Нинмена или Кутушар, всички те -проявления на "Богинята-Майка". Не по-малобройни са богините, които в различни епохи и локални пантеони са свързвани с Нергал в съпружески отношения, но всички те имат релация със земята - Ниншубура, Мами, Лац, Адму/ Адама (общосемитска богиня, съпруга също на угаритския Рашап, идентифициран с Нергал в редица списъци с богове), Ерешкигал. Съгласно списъка AN: <sup id="wx29">d</sup>A-nu-um Нергал има син (Шубула) и дъщеря (Дадмуштум); негов пратеник в по-древните текстове се явява Угур, по-късно - Хендурсанга/ Ишум.Към антуража на Нергал/ Ерра се отнасят "седемте богове" (diĝir-imin-bi/ ak. ilānū sebettu), "дневните демони" (<sup id="wx30">d</sup>u<sub id="wx31">4</sub>-ug/ ak. ūmū), различни болести (холера, епилепсия), а в литературните текстове - и персонажи от кръга на Ерешкигал.</p>

<p id="wx32">F. Wiggermann, RlA 9, 221 свързва Нергал с представата за следсмъртното съществуване на душата ("soul") в "Големия град" (ÚRUGAL) в противовес на "изгниването на тялото"("body") в "Голямата" земя" (KI.GAL), символизирано от Ерешкигал. Абстракция от подобен тип е много съблазнителна по отношение примиряването на мъжкото и женското начало, проявени в характера на двете подземни божества, но противоречи на самите извори. Както ÚRUGAL, така и KI.GAL първоначално е била локализирана в хоризонтално направление (за топографията на Отвъдния свят в Месопотамия - D. Katz, The Image of the Netherworld in the Sumerian Sources), а след хтоничния брак в мита (вж. "Нергал и Ерешкигал" ) самият бог-господар на "Големия град" се превръща в обитател на KI.GAL. Освен това в Царството на Ерешкигал човекът продължава своята екзистенция post mortem като gidim/ ak. eţemmu, "дух (на мъртвия)", който наистина запазва известна, макар и доста неясна, връзка с някога живия човек (вж. "Гилгамеш, Енкиду и Подземният свят" ). Единствено за болния от проказа приживе е засвидетелствано неприятно, в смисъла на F. Wiggermann, описание (ETCSL 1.8.1.4., Версия А, р. 288-289), което обаче следва да се възприеме като рефлексия на земния живот.</p>
</wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BB" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx33">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx34"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9C%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D1%8A%D1%89%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" title="Категория:Митични същества" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Митични_същества" wx:page_id="28402" id="wx35">Митични същества</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
</html>
