<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Емануил Попдимитров</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Емануил_Попдимитров"/>
<meta name="wx_page_id" content="83795"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Емануил Попдимитров" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Емануил Попдимитров</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Биография_инфо" page_id="25848"/>
<table style="float:right" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td id="wx4">
<table class="toccolours" style="text-align:center; float:right; margin:0em 0em 1em 1em; width:20em;" id="wx5">
<tr id="wx6">
<td colspan="2" style="font-size: larger;" id="wx7"><strong style="font-variant:small-caps;" id="wx8">Емануил Попдимитров</strong><br id="wx9"/>
<p id="wx10">български поет и писател</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx11">
<td colspan="2" id="wx12"/>
</tr>

<tr id="wx13">
<th id="wx14">
<p id="wx15">Роден:</p>
</th>
<td id="wx16"><a href="/wbg/23_%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="23 октомври" wx:linktype="known" wx:pagename="23_октомври" wx:page_id="2570" id="wx17">23 октомври</a> <a href="/wbg/1885" title="1885" wx:linktype="known" wx:pagename="1885" wx:page_id="2707" id="wx18">1885</a> <br id="wx19"/>
<a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%83%D0%B8%D0%BD%D1%86%D0%B8" title="Груинци" wx:linktype="known" wx:pagename="Груинци" wx:page_id="190156" id="wx20">Груинци</a>
<p id="wx21">, дн. <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%B8%D1%8F" title="Сърбия" wx:linktype="known" wx:pagename="Сърбия" wx:page_id="10303" id="wx22">Сърбия</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx23">
<th id="wx24">
<p id="wx25">Починал:</p>
</th>
<td id="wx26"><a href="/wbg/23_%D0%BC%D0%B0%D0%B9" title="23 май" wx:linktype="known" wx:pagename="23_май" wx:page_id="2438" id="wx27">23 май</a> <a href="/wbg/1943" title="1943" wx:linktype="known" wx:pagename="1943" wx:page_id="2765" id="wx28">1943</a><br id="wx29"/>
<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx30">София</a>
<p id="wx31">, <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx32">България</a></p>
</td>
</tr>
</table>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx33"><b id="wx34">Емануил Попдимитров Попзахариев</b> (<a href="/wbg/23_%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="23 октомври" wx:linktype="known" wx:pagename="23_октомври" wx:page_id="2570" id="wx35">23 октомври</a> <a href="/wbg/1885" title="1885" wx:linktype="known" wx:pagename="1885" wx:page_id="2707" id="wx36">1885</a>, село <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%83%D0%B8%D0%BD%D1%86%D0%B8" title="Груинци" wx:linktype="known" wx:pagename="Груинци" wx:page_id="190156" id="wx37">Груинци</a>, <a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4" title="Босилеград" wx:linktype="known" wx:pagename="Босилеград" wx:page_id="83716" id="wx38">Босилеградско</a> - <a href="/wbg/23_%D0%BC%D0%B0%D0%B9" title="23 май" wx:linktype="known" wx:pagename="23_май" wx:page_id="2438" id="wx39">23 май</a> <a href="/wbg/1943" title="1943" wx:linktype="known" wx:pagename="1943" wx:page_id="2765" id="wx40">1943</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx41">София</a>) е известен <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8" title="Българи" wx:linktype="known" wx:pagename="Българи" wx:page_id="15400" id="wx42">български</a> <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%B5%D1%82" title="Поет" wx:linktype="known" wx:pagename="Поет" wx:page_id="26746" id="wx43">поет</a> и <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB" title="Писател" wx:linktype="known" wx:pagename="Писател" wx:page_id="3142" id="wx44">писател</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.91.D0.B8.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.91.D0.B8.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Биография" id="wxsec2"><h2 id="wx45">Биография</h2>

<p id="wx46">Емануил Попдимитров завършва педагогическо училище в <a href="/wbg/%D0%9A%D1%8E%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BB" class="new" title="Кюдстендил" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Кюдстендил" id="wx47">Кюдстендил</a> в (1904). През 1904-1906 е учител в с. Долни Коритен, Област София и в с. Долна Лисина, Босилеградско. Следва философия в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%D1%83%D0%BD%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%82" title="Софийския университет" wx:linktype="known" wx:pagename="Софийския_университет" wx:page_id="81504" id="wx48">Софийския университет</a> (1906), но поради участие в освиркването на Фердинанд I при откриването на <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD_%D1%82%D0%B5%D0%B0%D1%82%D1%8A%D1%80" title="Народен театър" wx:linktype="known" wx:pagename="Народен_театър" wx:page_id="132708" id="wx49">Народния театър</a> (З януари 1907) е изключен. Следва с държавна стипендия земеделие в Монпелие, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Франция" wx:linktype="known" wx:pagename="Франция" wx:page_id="3724" id="wx50">Франция</a> (1907). Завършва философия във <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%B3" class="new" title="Фрибург" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Фрибург" id="wx51">Фрибург</a>, <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B2%D0%B5%D0%B9%D1%86%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Швейцария" wx:linktype="known" wx:pagename="Швейцария" wx:page_id="19431" id="wx52">Швейцария</a> (1912). Учител в <a href="/wbg/%D0%9B%D0%BE%D0%BC" title="Лом" wx:linktype="known" wx:pagename="Лом" wx:page_id="4007" id="wx53">Лом</a> и <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE" title="Хасково" wx:linktype="known" wx:pagename="Хасково" wx:page_id="4219" id="wx54">Хасково</a> (1912-1914). Участва в I световна война като преводач на Южния фронт и в Главната квартира в <a href="/wbg/%D0%9A%D1%8E%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BB" title="Кюстендил" wx:linktype="known" wx:pagename="Кюстендил" wx:page_id="4154" id="wx55">Кюстендил</a>. Изповядва <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%84%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%B8" class="new" title="Пацифистични идеи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пацифистични_идеи" id="wx56">пацифистични идеи</a>. През <a href="/wbg/1920" title="1920" wx:linktype="known" wx:pagename="1920" wx:page_id="2742" id="wx57">1920</a> се включва активно в групата „Кларте“ в Кюстендил. Частен доцент (1923-43) в Катедрата по сравнително литературознание в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%83%D0%BD%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%82" title="Софийски университет" wx:linktype="known" wx:pagename="Софийски_университет" wx:page_id="50692" id="wx58">Софийски университет</a>.</p>

<a id="_.D0.A2.D0.B2.D0.BE.D1.80.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE" name=".D0.A2.D0.B2.D0.BE.D1.80.D1.87.D0.B5.D1.81.D1.82.D0.B2.D0.BE"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Творчество" id="wxsec3"><h2 id="wx59">Творчество</h2>

<p id="wx60">За пръв път печата стихове през <a href="/wbg/1907" title="1907" wx:linktype="known" wx:pagename="1907" wx:page_id="2729" id="wx61">1907</a> в сп. „<a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA" title="Художник" wx:linktype="known" wx:pagename="Художник" wx:page_id="50373" id="wx62">Художник</a>“. Сътрудничи на списанията „<a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D0%B4" class="new" title="Демократически преглед" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Демократически_преглед" id="wx63">Демократически преглед</a>“, „Художник“, „<a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D0%B2%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%B8%D0%BB%D1%8E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Съвременна илюстрация" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Съвременна_илюстрация" id="wx64">Съвременна илюстрация</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A4%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%BB" class="new" title="Факел" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Факел" id="wx65">Факел</a>“, „<a href="/wbg/%D0%97%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE" title="Звено" wx:linktype="known" wx:pagename="Звено" wx:page_id="65352" id="wx66">Звено</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B8" class="new" title="Хризантеми" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хризантеми" id="wx67">Хризантеми</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D1%8A%D0%BD%D1%86%D0%B5" title="Слънце" wx:linktype="known" wx:pagename="Слънце" wx:page_id="26335" id="wx68">Слънце</a>“, „<a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%B7%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Везни" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Везни" id="wx69">Везни</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9E%D0%B3%D0%BD%D0%B8%D1%89%D0%B5" class="new" title="Огнище" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Огнище" id="wx70">Огнище</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%81" class="new" title="Парнас" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Парнас" id="wx71">Парнас</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%88%D0%B8_%D0%B4%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Наши дни" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Наши_дни" id="wx72">Наши дни</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A5%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BE%D0%BD" title="Хиперион" wx:linktype="known" wx:pagename="Хиперион" wx:page_id="52599" id="wx73">Хиперион</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D0%BC" title="Чернозем" wx:linktype="known" wx:pagename="Чернозем" wx:page_id="17633" id="wx74">Чернозем</a>“, „<a href="/wbg/%D0%95%D0%BA" class="new" title="Ек" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ек" id="wx75">Ек</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9F%D0%BB%D0%B0%D0%BC%D1%8A%D0%BA" class="new" title="Пламък" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пламък" id="wx76">Пламък</a>“, „<a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%8A%D0%BB" class="new" title="Българска мисъл" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Българска_мисъл" id="wx77">Българска мисъл</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D0%B4%D0%B1%D0%B0" class="new" title="Съдба" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Съдба" id="wx78">Съдба</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BB" title="Предел" wx:linktype="known" wx:pagename="Предел" wx:page_id="147281" id="wx79">Предел</a>“, на вестниците „<a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80" class="new" title="Развигор" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Развигор" id="wx80">Развигор</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B9" class="new" title="Светлоструй" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Светлоструй" id="wx81">Светлоструй</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81" class="new" title="Литературен глас" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Литературен_глас" id="wx82">Литературен глас</a>“, „<a href="/wbg/%D0%A7%D0%B0%D1%81" title="Час" wx:linktype="known" wx:pagename="Час" wx:page_id="48107" id="wx83">Час</a>“, „<a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D1%82" class="new" title="Литературен живот" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Литературен_живот" id="wx84">Литературен живот</a>“ и др. Твори във всички литературни жанрове - <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Лирика" wx:linktype="known" wx:pagename="Лирика" wx:page_id="31101" id="wx85">лирика</a>, <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%80%D0%BE-%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B8" class="new" title="Лиро-епически поеми" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лиро-епически_поеми" id="wx86">лиро-епически поеми</a>, <a href="/wbg/%D0%A5%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B0" class="new" title="Художествена проза" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Художествена_проза" id="wx87">художествена проза</a>, <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B3%D0%B8%D1%8F" title="Драматургия" wx:linktype="known" wx:pagename="Драматургия" wx:page_id="20756" id="wx88">драматургия</a>, <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Литературна теория" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Литературна_теория" id="wx89">литературна теория</a> и <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0" title="Литературна критика" wx:linktype="known" wx:pagename="Литературна_критика" wx:page_id="71241" id="wx90">критика</a>. Създава произведения за деца - стихове, поемки, приказки, „<a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B8" class="new" title="Драматични поеми" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Драматични_поеми" id="wx91">драматични поеми</a>“. Автор е на <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B4%D0%B8%D0%B8" class="new" title="Философски студии" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Философски_студии" id="wx92">философски студии</a>. Философските му възгледи са формирани под влиянието на <a href="/wbg/%D0%A8%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%85%D0%B0%D1%83%D0%B5%D1%80" title="Шопенхауер" wx:linktype="known" wx:pagename="Шопенхауер" wx:page_id="20028" id="wx93">А. Шопенхауер</a>, <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D1%86%D1%88%D0%B5" title="Ницше" wx:linktype="known" wx:pagename="Ницше" wx:page_id="54600" id="wx94">Фр. Ницше</a>,<a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%BC%D0%BA%D0%B5" class="new" title="Ремке" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ремке" id="wx95">Й. Ремке</a> и главно на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%81%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Бергсон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Бергсон" id="wx96">А. Бергсон</a>. Допринася за изграждането на <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%84%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0" class="new" title="Българската философска култура" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Българската_философска_култура" id="wx97">българската философска култура</a> не чрез самобитни идеи, а чрез рецепцията на модерни за времето в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Европа" wx:page_id="3304" id="wx98">Европа</a> <a href="/wbg/%D0%A4%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%82%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B8" class="new" title="Философски теории" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Философски_теории" id="wx99">философски теории</a>. Пръв в България прави системен анализ на Бергсоновите естетически възгледи (кн. „<a href="/wbg/%D0%95%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Естетиката на Бергсона" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Естетиката_на_Бергсона" id="wx100">Естетиката на Бергсона</a>“). Определя Бергсоновата теория за интуицията като неовитализъм и своеобразен естетизъм, а интуицията - като познание „от естетически разред“, в което вижда корените на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Символизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Символизъм" wx:page_id="93971" id="wx101">символизма</a> (студията „Философски предпоставки на символизма“ - Философски преглед, 1929, № I). Редица статии на Емануил Попдимитров - „Бергсон. философия на интуицията“ (Хиперион, 1922, № 4-5), „Неовитализмът в съвременната натурфилософия“ (Хиперион, 1923, № 8-10) и най-вече книгата му за Бергсон го нареждат сред теоретиците - застъпници на българския символизъм. Естетическите му схващания, подобно на художествените му изяви, вибрират между апология на индивидуализма и символизма и тяхното отрицание („Позив към българския писател“ - Огнище, 1919, № 2).</p>

<p id="wx102">Най-безспорни са достиженита на Попдимитров като <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Лирик" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лирик" id="wx103">лирик</a>. Той се утвърждава преди всичко със 17-те си „Женски портрети“ от стихосбирките „Сънят на любовта“ и „Песни“ и с пейзажните си стихотворения. Едновременно съзерцателен и витален, лиричния субект в стиховете му е устремен към по-висш духовен идеал, към висша хармония, която дири в природата и във вечната женственост. Поетът съчетава по своеобразен начин персоналистичната идея и поетиката на символизма с <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD_%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%82_%D0%BA%D1%8A%D0%BC_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B0" class="new" title="Пантеистичен култ към природата" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пантеистичен_култ_към_природата" id="wx104">пантеистичен култ към природата</a> и предпочитание към <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D1%83%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE_%D0%B2%D0%BD%D1%83%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Визуалното внушение" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Визуалното_внушение" id="wx105">визуалното внушение</a>. При него изобразителното начало е по-силно от музикалното. Това определя както специфичното място на Попдимитров сред <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8" class="new" title="Българските символисти" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Българските_символисти" id="wx106">българските символисти</a>, така и непрестанните лъкатушения на поетиката му между романтично-символистичния и предметно-реалистичния художествен модел. Ранните му стихове (сб. „Юношески стихотворения“) са наивно <a href="/wbg/%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Романтизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Романтизъм" wx:page_id="99305" id="wx107">романтични</a>. Стихосбирките „Сънят на любовта“ и „Песни“ бележат еволюция към имресионистичен символизъм, изпъстрен с реалистични елементи. По-типични за поетиката на символизма са сб. „Плачущи върби“ и „Вечерни миражи“, макар и в тях да не стига до възможния предел на стилизация и символизация. Въпреки иносказанието образите му никога не загубват конкретния си план. След I световна война тенденцията към по-ярка предметност, отново подчинена на символни внушения, се засилва (сб. „Кораби“). Настъпилият след войната обрат в позицията на лиричния субект, отварянето му към динамиката на световните събития намира израз в една поетика, която споява елементи на <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Символизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Символизъм" wx:page_id="93971" id="wx108">символизма</a>, <a href="/wbg/%D0%95%D0%BA%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Експресионизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Експресионизъм" wx:page_id="127709" id="wx109">експресионизма</a>, <a href="/wbg/%D0%A4%D1%83%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Футуризъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Футуризъм" wx:page_id="86128" id="wx110">футуризма</a> и <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Реализъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Реализъм" wx:page_id="132508" id="wx111">реализма</a> (поемите „Чернозем“, „Народ“, „Обожествяване“, голямата лироепическа <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B0" title="Поема" wx:linktype="known" wx:pagename="Поема" wx:page_id="53148" id="wx112">поема</a> „Златни ниви и бойни полета“). Наученото от <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D1%80" title="Български фолклор" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_фолклор" wx:page_id="95564" id="wx113">българския фолклор</a>, чието присъствие се долавя още в ранните стихове на поета, се проявява все по-осезателно и директно. През 30-те г. Попдимитров стига до един <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" class="new" title="Неореализъм" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Неореализъм" id="wx114">неореализъм</a>, обогатен както от символизма и от постсимволистичните <a href="/wbg/%D0%90%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B4%D0%BD%D0%B8_%D1%82%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Авангардни течения" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Авангардни_течения" id="wx115">авангардни течения</a>, така и от <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%BE%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Българска народна поезия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Българска_народна_поезия" id="wx116">българската народна поезия</a> (стихосб. „Есенни пламъци“). Отличен познавач на френския символизъм и немския неоромантизъм, от които черпи уроци, Емануил Попдимитров през целия си творчески път се стреми да съчетае универсалното с родното. В края на 30-те г. като критик и като поет застава на подчертано гражданско-демократични позиции. Създава голямата „хумористична поема“ „<b id="wx117">В страната на розите</b>“ - остра <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B0" title="Сатира" wx:linktype="known" wx:pagename="Сатира" wx:page_id="31040" id="wx118">сатира</a> срещу обществените пороци. Попдимитров е безспорен майстор на българския стих. В по-голямата част от творбите си (вкл. драмите и приказките) предпочита стихотворната форма. В творчеството си за деца изпъква предимно като лирик (сб. „Иглики“, „Росни капки“, „Песни за малките“). Популярни са приказките му в стихове - „Цар Януари“, „Цар Салтан“ и др. Лиричния натюрел на Попдимитров проличава и в художествената му проза, където импресията преобладава не само като жанр, но и като стилистичен похват. Особено показателна в това отношение е <a href="/wbg/%D0%90%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="Автобиография" wx:linktype="known" wx:pagename="Автобиография" wx:page_id="147894" id="wx119">автобиографичната</a> му <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B0" title="Проза" wx:linktype="known" wx:pagename="Проза" wx:page_id="138192" id="wx120">проза</a> („Живот и блян“, „Дневникът на самотния“), а в известна степен и романът му „Пред буря“. През 20-те и 30-те г. събира и обработва народни песни. Като литературен теоретик допринася не само за изясняване естетиката на модернизма (предимно на символизма), но е и сред първите задълбочени изследователи на българския стих. Превежда и издава на съвременен български език основни произведеция на старобългарската литература (антол. „Глас от дълбините“). Превежда „Крал Хенрих четвърти“ от У. Шекспир (1908), „Песен за камбаната“ от Фр. Шилер (1930), „Апостолът“ от Ш. Петьофи (1946) и др. Рисува (с молив и маслени бои) пейзажи и потрети.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.8A.D1.87.D0.B8.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F" name=".D0.A1.D1.8A.D1.87.D0.B8.D0.BD.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Съчинения" id="wxsec4"><h2 id="wx121">Съчинения</h2>

<ul id="wx122">
<li id="wx123"><b id="wx124">Юношески стихотворения</b>
<p id="wx125">. 1904-1907. 1911 (1913);</p>
</li>

<li id="wx126"><b id="wx127">Маска</b>
<p id="wx128">. Романтична пиеса. 1912;</p>
</li>

<li id="wx129"><b id="wx130">Смъртта на скулптора</b>
<p id="wx131">. 1912;</p>
</li>

<li id="wx132"><b id="wx133">Сънят на любовта</b>
<p id="wx134">. 1912;</p>
</li>

<li id="wx135"><b id="wx136">Дневникът на самотния</b>
<p id="wx137">. 1904-1913. 1914 (1926, 1935);</p>
</li>

<li id="wx138"><b id="wx139">Песни</b>
<p id="wx140">. <i id="wx141">Трета стихотворна сбирка</i>. 1914;</p>
</li>

<li id="wx142"><b id="wx143">Плачещи върби</b>
<p id="wx144">. Лирич. албум. <i id="wx145">Четвърта стихосбирка</i>. 1914;</p>
</li>

<li id="wx146"><b id="wx147">Живот и блян</b>
<p id="wx148">. Разкази и стихопроза. 2 кн., 1919-1926 (1934, 1935);</p>
</li>

<li id="wx149"><b id="wx150">Вечерни миражи</b>
<p id="wx151">. Пета стихосбирка. 1920;</p>
</li>

<li id="wx152"><b id="wx153">Пред буря</b>
<p id="wx154">. Роман. 1921 (1935);</p>
</li>

<li id="wx155"><b id="wx156">Свободни стихове</b>
<p id="wx157">. Шеста стихосбирка. 1921;</p>
</li>

<li id="wx158"><b id="wx159">Знамена</b>
<p id="wx160">. Седма стихосбирка. 1922;</p>
</li>

<li id="wx161"><b id="wx162">Идилии</b>
<p id="wx163">. 1922;</p>
</li>

<li id="wx164"><b id="wx165">Стихове и песни</b>
<p id="wx166">. 1922</p>
</li>

<li id="wx167"><b id="wx168">Драматични поеми</b>
<p id="wx169">. Чатертон. Соломея. 1923 (1933);</p>
</li>

<li id="wx170"><b id="wx171">Драматични поеми</b>
<p id="wx172">. Йов. Смъртта на човека. Маска. Соломея. Фавни. 1923;</p>
</li>

<li id="wx173"><b id="wx174">Естетиката на Бергсона</b>
<p id="wx175">. 1923 (1938);</p>
</li>

<li id="wx176"><b id="wx177">Кораби</b>
<p id="wx178">. Стихове. 1923;</p>
</li>

<li id="wx179"><b id="wx180">Вселена</b>
<p id="wx181">. Десет поеми. 1924;</p>
</li>

<li id="wx182"><b id="wx183">Дъщерята на Йефтая</b>
<p id="wx184">. Трагедия. 1924;</p>
</li>

<li id="wx185"><b id="wx186">Ибсен и ибсенизмът в литературата</b>
<p id="wx187">. 1924;</p>
</li>

<li id="wx188"><b id="wx189">Френският символизъм</b>
<p id="wx190">. 1924;</p>
</li>

<li id="wx191"><b id="wx192">Воденичарката</b>
<p id="wx193">. Комедия-приказка. 1926 (1933);</p>
</li>

<li id="wx194"><b id="wx195">Драми на героичните борби</b>
<p id="wx196">. 1926;</p>
</li>

<li id="wx197"><b id="wx198">Иглики</b>
<p id="wx199">. 1926;</p>
</li>

<li id="wx200"><b id="wx201">Самодиви</b>
<p id="wx202">. Нар. песни. 1926 (1934);</p>
</li>

<li id="wx203"><b id="wx204">Пред дверите на любимата</b>
<p id="wx205">. Антология. 1927 (1943);</p>
</li>

<li id="wx206"><b id="wx207">Златна жътва</b>
<p id="wx208">. Втора книга стихове. 1928;</p>
</li>

<li id="wx209"><b id="wx210">Златни ниви и бойни полета</b>
<p id="wx211">. Поема. 1929 (1943);</p>
</li>

<li id="wx212"><b id="wx213">Песни за родната земя</b>
<p id="wx214">. 1929;</p>
</li>

<li id="wx215"><b id="wx216">Смях и присмех</b>
<p id="wx217">. Хумор и гротески. 1930 (1933);</p>
</li>

<li id="wx218"><b id="wx219">Росни капки</b>
<p id="wx220">. Стихове. 1931 (1938, 1947);</p>
</li>

<li id="wx221"><b id="wx222">Събрани съчинения</b>
<p id="wx223">. Т. 1-16. 1931-38;</p>
</li>

<li id="wx224"><b id="wx225">Преображение</b>
<p id="wx226">. Поема в 7 видения. 1932;</p>
</li>

<li id="wx227"><b id="wx228">Глас из дълбините</b>
<p id="wx229">. В храма на българското слово. 1933 (1943);</p>
</li>

<li id="wx230"><b id="wx231">Той не умира</b>
<p id="wx232">. Пиеса в 4 д. 1933;</p>
</li>

<li id="wx233"><b id="wx234">Есенни пламъци</b>
<p id="wx235">. 1935;</p>
</li>

<li id="wx236"><b id="wx237">Добри Войников</b>
<p id="wx238">. 1936;</p>
</li>

<li id="wx239"><b id="wx240">Цар Константин Асен Тих</b>
<p id="wx241">. 1937;</p>
</li>

<li id="wx242"><b id="wx243">Цар Самуил</b>
<p id="wx244">. Драм. хроника. 1937;</p>
</li>

<li id="wx245"><b id="wx246">Кочо Чистеменски</b>
<p id="wx247">. 1938 (1943);</p>
</li>

<li id="wx248"><b id="wx249">Росни капки</b>
<p id="wx250">. Стихове за деца. 1938;</p>
</li>

<li id="wx251"><b id="wx252">Философски предпоставки на символизма</b>
<p id="wx253">. 1938;</p>
</li>

<li id="wx254"><b id="wx255">Философски студии</b>
<p id="wx256">. 1938;</p>
</li>

<li id="wx257"><b id="wx258">Цар Януари</b>
<p id="wx259">. Приказки за деца. 1938;</p>
</li>

<li id="wx260"><b id="wx261">В страната на розите</b>
<p id="wx262">. Хумористична поема. 1939 (1943);</p>
</li>

<li id="wx263"><b id="wx264">Ботев като поет</b>
<p id="wx265">. 1941;</p>
</li>

<li id="wx266"><b id="wx267">Изследвания върху строежа на стиха с оглед към българската поезия</b>
<p id="wx268">. 1942;</p>
</li>

<li id="wx269"><b id="wx270">Купол</b>
<p id="wx271">. Избр. стихотворения. 1943;</p>
</li>

<li id="wx272"><b id="wx273">Росни капки</b>
<p id="wx274">. Избр. стихотворения за деца. 1947;</p>
</li>

<li id="wx275"><b id="wx276">Избрани произведения</b>
<p id="wx277">. Стихове и поеми. 1954;</p>
</li>

<li id="wx278"><b id="wx279">Песни за малките</b>
<p id="wx280">. 1959; Избрани произведения. 1962;</p>
</li>

<li id="wx281"><b id="wx282">Стихотворения</b>
<p id="wx283">. Поеми. 1978;</p>
</li>

<li id="wx284"><b id="wx285">Златни ниви и бойни полета</b>
<p id="wx286">. Стихотворения и поеми. 1985;</p>
</li>

<li id="wx287"><b id="wx288">Слънчова сестра</b>
<p id="wx289">. Стихотворения. 1988;</p>
</li>

<li id="wx290"><b id="wx291">Сънят на любовта</b>
<p id="wx292">. Лирика 2000</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec5"><h2 id="wx293">Външни препратки</h2>

<ul id="wx294">
<li id="wx295"><a href="http://www.slovo.bg/showauthor.php3?ID=351&amp;LangID=1" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx296">Емануил Попдимитров. Стихотворения</a></li>

<li id="wx297"><a href="http://liternet.bg/folklor/sbornici/samodivi/content.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx298">Емануил Попдимитров. Самодиви. Народни песни</a></li>
</ul>

<a id="_.D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D0.BE.D1.89.D0.B5" name=".D0.92.D0.B8.D0.B6.D1.82.D0.B5_.D0.BE.D1.89.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вижте още" id="wxsec6"><h2 id="wx299">Вижте още</h2>

<ul id="wx300">
<li id="wx301"><a href="/wbg/%D0%91%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4" title="Босилеград" wx:linktype="known" wx:pagename="Босилеград" wx:page_id="83716" id="wx302">Босилеград</a></li>

<li id="wx303"><a href="/wbg/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8" title="Западни покрайнини" wx:linktype="known" wx:pagename="Западни_покрайнини" wx:page_id="51089" id="wx304">Западни покрайнини</a></li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%95%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%83%D0%B8%D0%BB_%D0%9F%D0%BE%D0%BF%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx305">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx306"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8" title="Категория:Български писатели" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Български_писатели" wx:page_id="27256" id="wx307">Български писатели</a></span> | <span dir="ltr" id="wx308"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%B5%D1%82%D0%B8" title="Категория:Български поети" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Български_поети" wx:page_id="15900" id="wx309">Български поети</a></span> | <span dir="ltr" id="wx310"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" title="Категория:Символизъм" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Символизъм" wx:page_id="34655" id="wx311">Символизъм</a></span> | <span dir="ltr" id="wx312"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8" title="Категория:Западни покрайнини" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Западни_покрайнини" wx:page_id="67230" id="wx313">Западни покрайнини</a></span> | <span dir="ltr" id="wx314"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A0%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Категория:Ратници" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Ратници" wx:page_id="144064" id="wx315">Ратници</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1"/><wx:argument name="име">
<p id="wx316">Емануил Попдимитров</p>
</wx:argument><wx:argument name="портрет"/><wx:argument name="описание">
<p id="wx317">български поет и писател</p>
</wx:argument><wx:argument name="наставка"/><wx:argument name="роден-дата">
<a href="/wbg/23_%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="23 октомври" wx:linktype="known" wx:pagename="23_октомври" wx:page_id="2570" id="wx318">23 октомври</a> <a href="/wbg/1885" title="1885" wx:linktype="known" wx:pagename="1885" wx:page_id="2707" id="wx319">1885</a>
</wx:argument><wx:argument name="роден-място">
<a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%83%D0%B8%D0%BD%D1%86%D0%B8" title="Груинци" wx:linktype="known" wx:pagename="Груинци" wx:page_id="190156" id="wx320">Груинци</a>
<p id="wx321">, дн. <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%80%D0%B1%D0%B8%D1%8F" title="Сърбия" wx:linktype="known" wx:pagename="Сърбия" wx:page_id="10303" id="wx322">Сърбия</a></p>
</wx:argument><wx:argument name="починал-дата">
<a href="/wbg/23_%D0%BC%D0%B0%D0%B9" title="23 май" wx:linktype="known" wx:pagename="23_май" wx:page_id="2438" id="wx323">23 май</a> <a href="/wbg/1943" title="1943" wx:linktype="known" wx:pagename="1943" wx:page_id="2765" id="wx324">1943</a>
</wx:argument><wx:argument name="починал-място">
<a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx325">София</a>
<p id="wx326">, <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="България" wx:linktype="known" wx:pagename="България" wx:page_id="581" id="wx327">България</a></p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
