<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Хърватска глаголица</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Хърватска_глаголица"/>
<meta name="wx_page_id" content="17895"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Хърватска глаголица" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Хърватска глаголица</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Хърватската глаголица</b> е вариант на <a href="/wbg/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Глаголица" wx:linktype="known" wx:pagename="Глаголица" wx:page_id="3526" id="wx4">глаголицата</a>, който се използва в <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Хърватия" wx:linktype="known" wx:pagename="Хърватия" wx:page_id="50904" id="wx5">Хърватия</a>. Този глаголически <a href="/wbg/%D0%A8%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82" title="Шрифт" wx:linktype="known" wx:pagename="Шрифт" wx:page_id="146059" id="wx6">шрифт</a> е познат още и като <b id="wx7">ъглеста глаголица</b>. Поради това, че хърватската глаголица се използва за <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D1%86%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" class="new" title="Хърватска редакция на старобългарския език" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хърватска_редакция_на_старобългарския_език" id="wx8">хърватската редакция на старобългарския език</a>, някои от буквите на първоначалната глаголица са изоставени (<a href="/wbg/%D0%95%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B5" class="new" title="Ерове" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ерове" id="wx9">еровете</a>, <a href="/wbg/%D0%AE%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B5" class="new" title="Юсове" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Юсове" id="wx10">юсовете</a>, <i id="wx11">ы</i>), а е въведена и нова буква за <i id="wx12">й</i>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B9" name=".D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.BE.D0.B9"/>
<wx:section level="2" title="Исторически развой" id="wxsec2"><h2 id="wx13">Исторически развой</h2>

<a id="_.D0.A4.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5" name=".D0.A4.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B8.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.B5"/>
<wx:section level="3" title="Формиране" id="wxsec4"><h3 id="wx14">Формиране</h3>

<p id="wx15">След като глаголицата се налага като основна писменост в Хърватска през <a href="/wbg/11_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="11 век" wx:linktype="known" wx:pagename="11_век" wx:page_id="22389" id="wx16">11</a> и <a href="/wbg/12_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="12 век" wx:linktype="known" wx:pagename="12_век" wx:page_id="2664" id="wx17">12 век</a>, през <a href="/wbg/13_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="13 век" wx:linktype="known" wx:pagename="13_век" wx:page_id="22388" id="wx18">13 век</a> тя преживява бурен разцвет, поради благоприятни църковно-политически фактори. Усилената книжовна дейност в Хърватска през 13 век води до формиране на особен тип глаголическа писменост – <a href="/wbg/%D0%A3%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D1%88%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82" class="new" title="Унциален шрифт" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Унциален_шрифт" id="wx19">унциална</a> (уставна) глаголица, характерна с прилепване на буквите към линиите на редовете, с предимно правоъгълни или триъгълни очертания, както и с излизане на „слабите“ буквени части извън основните линии на редовете (при буквите <i id="wx20">ж</i> и <i id="wx21">л</i> – над реда, а при <i id="wx22">п</i> и <i id="wx23">ю</i> – под реда). Този тип глаголическо писмо се усъвършенства постепенно до началото на <a href="/wbg/14_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="14 век" wx:linktype="known" wx:pagename="14_век" wx:page_id="22387" id="wx24">14 век</a>, но още през втората половина на 13 век основното оформяне на буквите вече е завършено.</p>

<p id="wx25"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Hrvatska_glagoljica.PNG" title="Хърватска глаголица" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Hrvatska_glagoljica.PNG" wx:page_id="17894" id="wx26"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Hrvatska_glagoljica.PNG" alt="Хърватска глаголица" width="590" id="wx27"/></a></p>

<a id="_.D0.97.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.BD.D0.B0_.D0.B5.D0.BF.D0.BE.D1.85.D0.B0_.D0.B8_.D0.B7.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5" name=".D0.97.D0.BB.D0.B0.D1.82.D0.BD.D0.B0_.D0.B5.D0.BF.D0.BE.D1.85.D0.B0_.D0.B8_.D0.B7.D0.B0.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Златна епоха и западане" id="wxsec5"><h3 id="wx28">Златна епоха и западане</h3>

<p id="wx29"><a href="/wbg/14_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="14 век" wx:linktype="known" wx:pagename="14_век" wx:page_id="22387" id="wx30">14</a> и особено <a href="/wbg/15_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="15 век" wx:linktype="known" wx:pagename="15_век" wx:page_id="22386" id="wx31">15 век</a> се смятат за <i id="wx32">златна епоха</i> в хърватската глаголическа традиция. Въпреки че на <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Хърватски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Хърватски_език" wx:page_id="3880" id="wx33">хърватски</a> започва да се пише с <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Латиница" wx:linktype="known" wx:pagename="Латиница" wx:page_id="53530" id="wx34">латиница</a> още в средата на 14 век (от този период е известна <a href="/wbg/%D0%A8%D0%B8%D0%B1%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0" class="new" title="Шибенска молитва" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Шибенска_молитва" id="wx35">Шибенската молитва</a>, писана на латиница), глаголицата остава основна писменост чак до началото на <a href="/wbg/16_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="16 век" wx:linktype="known" wx:pagename="16_век" wx:page_id="17758" id="wx36">16 век</a>. През <a href="/wbg/1483" title="1483" wx:linktype="known" wx:pagename="1483" wx:page_id="16986" id="wx37">1483</a> г. във <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Венеция" wx:linktype="known" wx:pagename="Венеция" wx:page_id="27021" id="wx38">Венеция</a> е отпечатана и първата хърватска книга на глаголица <i id="wx39">„Требник по закона на римския двор“</i>. Там се отпечатват още няколко книги с глаголица. В края на 15 и началото на 16 век се отпечатват множество религиозни книги с глаголица на хърватски в глаголическата печатница в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B5%D0%BD%D1%8C" class="new" title="Сень" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сень" id="wx40">Сень</a>. Въпреки че в Хърватска започва да се налага латиницата, през <a href="/wbg/1530" title="1530" wx:linktype="known" wx:pagename="1530" wx:page_id="16940" id="wx41">1530</a> и <a href="/wbg/1531" title="1531" wx:linktype="known" wx:pagename="1531" wx:page_id="16939" id="wx42">1531</a> г. в <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%B5%D0%BA%D0%B0" title="Риека" wx:linktype="known" wx:pagename="Риека" wx:page_id="15613" id="wx43">Риека</a> работи глаголическа печатница, която печата книги и с историческо съдържание. През <a href="/wbg/1561" title="1561" wx:linktype="known" wx:pagename="1561" wx:page_id="16909" id="wx44">1561</a> г., след фалита на хърватските печатници, отново във Венеция, е отпечатан <i id="wx45">„Молитвеникът на Брозич“</i>, който се смята за последната старопечатна книга на хърватска глаголица. Обаче в периода 1561 – <a href="/wbg/1564" title="1564" wx:linktype="known" wx:pagename="1564" wx:page_id="16906" id="wx46">1564</a> г. в <a href="/wbg/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D1%85" class="new" title="Урах" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Урах" id="wx47">Урах</a> край <a href="/wbg/%D0%A2%D1%8E%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BD" title="Тюбинген" wx:linktype="known" wx:pagename="Тюбинген" wx:page_id="118255" id="wx48">Тюбинген</a> работи протестантска печатница, в която са отпечатани и книги на хърватски с глаголица.</p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.B7.D1.80.D0.B0.D0.B6.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D0.B3.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B8.D1.86.D0.B8.D1.8F" name=".D0.92.D1.8A.D0.B7.D1.80.D0.B0.D0.B6.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D0.B3.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D1.82.D1.80.D0.B0.D0.B4.D0.B8.D1.86.D0.B8.D1.8F"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Възраждане на глаголическата традиция" id="wxsec6"><h3 id="wx49">Възраждане на глаголическата традиция</h3>

<p id="wx50">През <a href="/wbg/17_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="17 век" wx:linktype="known" wx:pagename="17_век" wx:page_id="22385" id="wx51">17 век</a> се възражда използването на глаголица в Хърватска, но текстовете се печатат вече не на хърватската редакция на старобългарския език, а на <a href="/wbg/%D0%A6%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Църковнославянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Църковнославянски_език" wx:page_id="9810" id="wx52">църковнославянски</a> с глаголица.</p>

<p id="wx53">Хърватската глаголическа традиция на практика се възражда от <a href="/wbg/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D1%83%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%82%D1%83%D0%BD_%D0%9F%D0%B0%D1%80%D1%87%D0%B8%D1%87" class="new" title="Драгутин Антун Парчич" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Драгутин_Антун_Парчич" id="wx54">Драгутин Антун Парчич</a> през <a href="/wbg/1893" title="1893" wx:linktype="known" wx:pagename="1893" wx:page_id="2715" id="wx55">1893</a> г. с отпечатване на хърватски глаголически требник в <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx56">Рим</a>. След решението на Втория ватикански съвет от <a href="/wbg/1965" title="1965" wx:linktype="known" wx:pagename="1965" wx:page_id="2787" id="wx57">1965</a> г. в Хърватска богослужението става само на съвременен хърватски език, а само при тържествени случаи се използва старият език от глаголическите книги. Напоследък дори има тенденция към ново възраждане на хърватската глаголическа традиция, като дори нови литургични текстове се превеждат на хърватски църковнославянски.</p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.B5.D0.BF.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Външни препратки" id="wxsec3"><h2 id="wx58">Външни препратки</h2>

<ul id="wx59">
<li id="wx60"><a href="http://mirror.veus.hr/darko/glagoljica/dpg.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx61">Дружество на приятелите на глаголицата</a>
<p id="wx62">(на хърватски)</p>
</li>

<li id="wx63">
<p id="wx64">Матео Жагар <a href="http://www.svkri.hr/izlozbe/hrvatskaglagoljica.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx65">Хърватска глаголица</a> (на хърватски)</p>
</li>

<li id="wx66">
<p id="wx67">Зоран Раич <a href="http://fly.srk.fer.hr/~zox/glagoljica.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx68">Глаголица – стара хърватска писменост</a> (с шрифтове за безплатно изтегляне)</p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx69">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx70"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0" title="Категория:Глаголица" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Глаголица" wx:page_id="124147" id="wx71">Глаголица</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
</html>
