<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Констанций II</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Констанций_II"/>
<meta name="wx_page_id" content="76695"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Констанций II" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Констанций II</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Биография_инфо" page_id="25848"/>
<table style="float:right" id="wx2">
<tr id="wx3">
<td id="wx4">
<table class="toccolours" style="text-align:center; float:right; margin:0em 0em 1em 1em; width:20em;" id="wx5">
<tr id="wx6">
<td colspan="2" style="font-size: larger;" id="wx7"><strong style="font-variant:small-caps;" id="wx8">Констанций II</strong><br id="wx9"/>
<p id="wx10">Римски император</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx11">
<td colspan="2" id="wx12">
<div class="wx_image" wx:align="none" id="wx13"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:147_Constantius_II.jpg" title="Констанций II " wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:147_Constantius_II.jpg" id="wx14"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:147_Constantius_II.jpg" alt="Констанций II " width="160" id="wx15"/></a></div>
</td>
</tr>

<tr id="wx16">
<th id="wx17">
<p id="wx18">Роден:</p>
</th>
<td id="wx19"><a href="/wbg/7_%D0%B0%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82" title="7 август" wx:linktype="known" wx:pagename="7_август" wx:page_id="2502" id="wx20">7 август</a> <a href="/wbg/317" title="317" wx:linktype="known" wx:pagename="317" wx:page_id="21659" id="wx21">317</a> <br id="wx22"/>
<a href="/wbg/%D0%98%D0%BB%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Илирия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Илирия" id="wx23">Илирия</a>
<p id="wx24">, [[]]</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx25">
<th id="wx26">
<p id="wx27">Починал:</p>
</th>
<td id="wx28"><a href="/wbg/3_%D0%BD%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="3 ноември" wx:linktype="known" wx:pagename="3_ноември" wx:page_id="2301" id="wx29">3 ноември</a> <a href="/wbg/361" title="361" wx:linktype="known" wx:pagename="361" wx:page_id="21616" id="wx30">361</a><br id="wx31"/>
<p id="wx32">близо до <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BE%D1%81" class="new" title="Тарсос" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тарсос" id="wx33">Тарсос</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Киликия" wx:linktype="known" wx:pagename="Киликия" wx:page_id="86637" id="wx34">Киликия</a></p>
</td>
</tr>
</table>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx35"><b id="wx36">Флавий Юлий Констанций</b> (<a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx37">лат.</a> <i id="wx38">Flavius Iulius Constantius</i>) е <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx39">римски</a> <a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80" title="Император" wx:linktype="known" wx:pagename="Император" wx:page_id="25709" id="wx40">император</a> в периода <a href="/wbg/337" title="337" wx:linktype="known" wx:pagename="337" wx:page_id="21640" id="wx41">337</a>-<a href="/wbg/361" title="361" wx:linktype="known" wx:pagename="361" wx:page_id="21616" id="wx42">361</a> г. Той е втори син на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_I_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8" title="Константин I Велики" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_I_Велики" wx:page_id="31496" id="wx43">Константин I Велики</a> и Фауста.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.91.D0.B8.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F" name=".D0.91.D0.B8.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Биография" id="wxsec2"><h2 id="wx44">Биография</h2>

<p id="wx45">Бъдещият император е роден на <a href="/wbg/7_%D0%B0%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82" title="7 август" wx:linktype="known" wx:pagename="7_август" wx:page_id="2502" id="wx46">7 август</a> 317 г. в Илирия. Баща му го издига в ранг <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D1%80" title="Цезар" wx:linktype="known" wx:pagename="Цезар" wx:page_id="76248" id="wx47">цезар</a> на <a href="/wbg/13_%D0%BD%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="13 ноември" wx:linktype="known" wx:pagename="13_ноември" wx:page_id="2588" id="wx48">13 ноември</a> 324 г. в <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Никомедия" wx:linktype="known" wx:pagename="Никомедия" wx:page_id="146507" id="wx49">Никомедия</a>. Администрира <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Галия" wx:linktype="known" wx:pagename="Галия" wx:page_id="20849" id="wx50">Галия</a> и през 332 г. е изпратен с брат си Константин ІІ да воюва с готите по дунавския лимес. Вероятно се оженва за първи път през 336 г. за дъщеря на чичо си Юлий Констанций.</p>

<p id="wx51">По време на смъртта на Константин Велики е на източната римска граница, където води военни действия срещу персите. Новината за смъртта на баща му го кара да препусне към <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB" title="Константинопол" wx:linktype="known" wx:pagename="Константинопол" wx:page_id="27881" id="wx52">Константинопол</a> за да участва в подялбата на империята. Първи от братята си се оказва там и веднага е въвлечен или организира дворцовия заговор, целящ осигуряването на имперска власт само на синовете на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_I" title="Константин I" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_I" wx:page_id="84272" id="wx53">Константин I</a> (<a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_II" title="Константин II" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_II" wx:page_id="128200" id="wx54">Константин II</a>, Констанций ІІ и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%81" title="Констанс" wx:linktype="known" wx:pagename="Констанс" wx:page_id="192442" id="wx55">Констанс</a>) и отстраняването на другите наследници (<a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D0%BB%D0%BC%D0%B0%D1%86%D0%B8%D0%B9" title="Далмаций" wx:linktype="known" wx:pagename="Далмаций" wx:page_id="144453" id="wx56">Далмаций</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Анибалиан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Анибалиан" id="wx57">Анибалиан</a>). Този заговор, известен като "Клането на принцовете", е в противоречие с истинското завещание на Константин Велики, което веднага е подправено. Стабилната подкрепа на армията и придворните евнуси осигурява бързата победа на Констанций ІІ и неговите братя. Далмаций и Анибалиан са несправедливо обвинени в отравянето на Константин Велики и избити заедно с повечето членове на техните семейства (пролетта-лятото на 337 г.). Тримата братя се събират в <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F" title="Панония" wx:linktype="known" wx:pagename="Панония" wx:page_id="67799" id="wx58">Панония</a> (септември с.г.) за да поделят империята. Констанций ІІ получава източните провинции <a href="/wbg/%D0%95%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%82" title="Египет" wx:linktype="known" wx:pagename="Египет" wx:page_id="16275" id="wx59">Египет</a>, <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8%D1%8F" title="Гърция" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърция" wx:page_id="10307" id="wx60">Гърция</a> и <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Тракия" wx:linktype="known" wx:pagename="Тракия" wx:page_id="29832" id="wx61">Тракия</a>. По-късно принуждава Констанс да му отстъпи Илирик. Почти веднага след подялбата трябва да замине на изток, за да довърши войната с персите.</p>

<p id="wx62"><br id="wx63"/>
Тежки войни с променлив успех съпътстват цялото му властване. Неговите успехи са по-скоро срещу вътрешните врагове и узурпатори, отколкото срещу външните, което го превръща в доста безславна личност за съвременниците. Античните историци (особено <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B8%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD" title="Амиан Марцелин" wx:linktype="known" wx:pagename="Амиан_Марцелин" wx:page_id="29605" id="wx64">Амиан Марцелин</a>) го представят в смесена светлина, като наблягат на ограничените му военни и административни способности и личната хитрост на един посредствен, необразован ум, управляван изключително от приближените си. Едновременно с това е признат за най-дейният и посветен продължител на политиката, установена от великия Константин. Активен реформист в държавната и религиозната дейност, упорит военачалник, отдаден на твърдата идея да запази целостта на империята и собствената си власт, въпреки всички заплахи. Днешните историци обикновено го възприемат като типичен <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx65">византийски</a> автократ, губещ се в сянката на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8" title="Константин Велики" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_Велики" wx:page_id="71443" id="wx66">Константин Велики</a>, с качества и характер далеч по-незабележителни от тези на <a href="/wbg/%D0%AE%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Юлиан" wx:linktype="known" wx:pagename="Юлиан" wx:page_id="144621" id="wx67">Юлиан</a>. Постоянното военно напрежение и тежките данъци обезсилват страната и въпреки, че като цяло равновесието се запазва, резултатът от дългото му властване е по-скоро отрицателен.</p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D1.82.D1.80.D0.B5.D1.88.D0.BD.D0.BE_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B6.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5" name=".D0.92.D1.8A.D1.82.D1.80.D0.B5.D1.88.D0.BD.D0.BE_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B6.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Вътрешно положение" id="wxsec3"><h2 id="wx68">Вътрешно положение</h2>

<p id="wx69">Енергичната политика на този император ляга с цялата си тежест върху обикновеното население на страната - нещо, което постоянно влошава положението му, още от кризата през ІІІ век. И сега то не вижда нищо по-различно, освен частичния икономически подем от времето на Константин и отчасти на наследниците му. Разоряването на средните и заможните слоеве от обществото продължава, и в общи линии мерките на Констанций да спре това, както и да пресече корупцията в раздутия административен апарат, се оказват недостатъчни. Държавната хазна често е на ръба на фалита, което води до окончателното закрепостяване и унаследяване на всички професии и, разбира се, до постоянно увеличаване на данъчната тежест. Една голяма част от финансовите постъпления потъва в ръцете на алчни имперски служители и въобще на всички, които могат да се възползват незаконно от тях. Често явление са процесите за заговор срещу императора, водещи винаги до смъртна присъда и конфискация на имуществото на осъдения. Те са резултат от жаждата за пари на придворните евнуси, чието клеветничество се отразява пагубно на този параноичен и лесно влияещ се деспот, равен в това отношение на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BB%D0%B0" title="Калигула" wx:linktype="known" wx:pagename="Калигула" wx:page_id="3358" id="wx70">Калигула</a> и <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD" title="Нерон" wx:linktype="known" wx:pagename="Нерон" wx:page_id="3178" id="wx71">Нерон</a>.</p>

<p id="wx72">Корупцията, измамите и интригите в двора на Констанций ІІ, съставен предимно от евнуси, са добре описани от <a href="/wbg/%D0%90%D0%BC%D0%B8%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD" title="Амиан Марцелин" wx:linktype="known" wx:pagename="Амиан_Марцелин" wx:page_id="29605" id="wx73">Амиан Марцелин</a> като една от трагичните страни на управлението му.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B5.D0.BB.D0.B8.D0.B3.D0.B8.D0.BE.D0.B7.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B5.D0.BB.D0.B8.D0.B3.D0.B8.D0.BE.D0.B7.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Религиозна политика" id="wxsec4"><h2 id="wx74">Религиозна политика</h2>

<p id="wx75">Религията играе важна роля в живота на Римската империя след IV век. Християнството, нововъзприетата държавна религия, се подкрепя активно от Констанций, който обаче има лошия навик да се въвлича в религиозните борби, довели до толкова смутове, и така само да ги разпалва в опита си да ги разреши. Привърженик на арианството(считано официално за <a href="/wbg/%D0%95%D1%80%D0%B5%D1%81" title="Ерес" wx:linktype="known" wx:pagename="Ерес" wx:page_id="76787" id="wx76">ерес</a>), което господства на изток, императора счита себе си за непогрешим познавач на богословието и дори за обладател на теократична власт в духа на римския <a href="/wbg/%D0%90%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" class="new" title="Автократизъм" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Автократизъм" id="wx77">автократизъм</a>, оформен под източно влияние. Като поддръжник на <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Арианство" wx:linktype="known" wx:pagename="Арианство" wx:page_id="22921" id="wx78">арианството</a> влиза в конфликт с братята си - подкрепящи Никейския символ на вярата (<a href="/wbg/%D0%9E%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%BE" class="new" title="Ортодоксално" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ортодоксално" id="wx79">ортодоксално</a> <a href="/wbg/%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE" title="Християнство" wx:linktype="known" wx:pagename="Християнство" wx:page_id="22329" id="wx80">християнство</a>). Всъщност, освен сблъсък на двете религиозни течения, това е и сблъсък на двете половини на империята, все по различаващи се една от друга, Западната - латинска и Източната - елинистическа.</p>

<p id="wx81">В своите владения прокарва про-арианска политика, стигаща до гонения и присъди срещу ортодоксалната клика - патриарсите Павел от Константинопол и Атанасий от Александрия са заточени още в началото на неговото управление. Опит за разрешаване на противоречията е църковния събор в <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx82">Сердика</a> (343 г.), на границата на двете империи. Освен освобождаването на двамата духовници и официалното разделяне на сферите на религиозно влияние, събитието не постига други резултати. Дълбоко въвлечен в религиозните въпроси, Констанций лично председателства този събор, както след това и много други, докарали до банкрут държавната поща, натоварена да превозва безплатно църковната кореспонденция и духовенството.</p>

<p id="wx83">Счита се, че е издал два едикта забраняващи друга религия освен християнската (през 341 и през 355) но няма данни те да са спазвани. Именно при неговото управление е най-масовото покъстване на населението. Вероятно към 50`те год. на <a href="/wbg/IV_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="IV век" wx:linktype="known" wx:pagename="IV_век" wx:page_id="97978" id="wx84">IV век</a> ок. 2\3 от римляните изповядват новата държавна религия.</p>

<a id="_.D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0_.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83.D0.BE.D1.81.D0.BE.D0.B1.D0.B8.D1.86.D0.B8_.D0.B2_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0" name=".D0.92.D1.8A.D0.BD.D1.88.D0.BD.D0.B0_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0_.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D0.B6.D0.B4.D1.83.D0.BE.D1.81.D0.BE.D0.B1.D0.B8.D1.86.D0.B8_.D0.B2_.D0.B8.D0.BC.D0.BF.D0.B5.D1.80.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Външна политика и междуособици в империята" id="wxsec5"><h2 id="wx85">Външна политика и междуособици в империята</h2>

<p id="wx86">Времето на IV век минава под знака на голяма динамичност за <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx87">Рим</a>. Варварски нашествия и бунтове принуждават Констанций да е в движение почти през цялото време. Той е известен с т.нар. "летяща свита", с която посещава различните части на империята.</p>

<p id="wx88">През 337-350 г. се води войната с <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%8F" title="Персия" wx:linktype="known" wx:pagename="Персия" wx:page_id="106227" id="wx89">Персия</a>, струваща много жертви и за двете страни. Официално тогава императора резидира в <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Антиохия" wx:linktype="known" wx:pagename="Антиохия" wx:page_id="51361" id="wx90">Антиохия</a>, но често лично предвожда войските. Персийската заплаха от инванзия е осуетена в битката при Сингара (348 г.), но опитът на римляните да минат в настъпление не успява.</p>

<p id="wx91">В началото на <a href="/wbg/350" title="350" wx:linktype="known" wx:pagename="350" wx:page_id="21627" id="wx92">350</a> г. в <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Антиохия" wx:linktype="known" wx:pagename="Антиохия" wx:page_id="51361" id="wx93">Антиохия</a> достигат тревожни новини - на запад военачалника <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B9" title="Магненций" wx:linktype="known" wx:pagename="Магненций" wx:page_id="90683" id="wx94">Магненций</a> е свалил <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%81" title="Констанс" wx:linktype="known" wx:pagename="Констанс" wx:page_id="192442" id="wx95">Констанс</a> и се е обявил за император. Констанций ІІ сключва мир с персите, отказва да признае узурпатора и се насочва на запад, за да го предизвика. В <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Антиохия" wx:linktype="known" wx:pagename="Антиохия" wx:page_id="51361" id="wx96">Антиохия</a> назначава за съимператор с титла "<a href="/wbg/%D0%A6%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D1%80" title="Цезар" wx:linktype="known" wx:pagename="Цезар" wx:page_id="76248" id="wx97">цезар</a>" братовчед си <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B9_%D0%93%D0%B0%D0%BB" class="new" title="Констанций Гал" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Констанций_Гал" id="wx98">Констанций Гал</a>, единствения оцелял от клането през <a href="/wbg/337" title="337" wx:linktype="known" wx:pagename="337" wx:page_id="21640" id="wx99">337</a> г. роднина, освен неговия полу-брат <a href="/wbg/%D0%AE%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Юлиан" wx:linktype="known" wx:pagename="Юлиан" wx:page_id="144621" id="wx100">Юлиан</a>. Войските в <a href="/wbg/%D0%98%D0%BB%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Илирия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Илирия" id="wx101">Илирия</a> не могат да решат към кого да се присъединят, затова издигат собствен император - <a href="/wbg/%D0%92%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BE%D0%BD" title="Ветранион" wx:linktype="known" wx:pagename="Ветранион" wx:page_id="90686" id="wx102">Ветранион</a>. Вероятно това става чрез подкупите и агитацията на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Констанция" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Констанция" id="wx103">Констанция</a>, сестра на източния император, която се жени за пълководеца, само и само илирийските легиони да не минат към Магненций. В град Рим се появава друг претендент - авантюриста <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%B0%D0%BD" class="new" title="Непотиан" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Непотиан" id="wx104">Непотиан</a>, далечен потомък на <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8" title="Константин Велики" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_Велики" wx:page_id="71443" id="wx105">Константин Велики</a>, който с тълпа гладиатори взема властта за няколко седмици, преди да бъди разбит от части на Магненций.</p>

<p id="wx106">В края на 350 г. Ветранион и Констанций ІІ се срещат край <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F" title="София" wx:linktype="known" wx:pagename="София" wx:page_id="3135" id="wx107">Сердика</a> и на специална церемония първия е детрониран, под акламациите на двете войски. Сериозен е сблъсъка с другия претендент. При Мурса (в дн. <a href="/wbg/%D0%A5%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Хърватия" wx:linktype="known" wx:pagename="Хърватия" wx:page_id="50904" id="wx108">Хърватия</a>), през 351 г. се състои едно от най-кръвопролитните сражения в римската история - от двете страни загиват общо 55 000 души, римски легионери и варварски наемници. След ново поражение в подножието на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B5" title="Алпите" wx:linktype="known" wx:pagename="Алпите" wx:page_id="64543" id="wx109">Алпите</a>, Магненций се самоубива.</p>

<p id="wx110">Констанций остава няколко години на Запад за да уреди управлението, като от 351 до 359 г. се установява в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%BD" title="Медиолан" wx:linktype="known" wx:pagename="Медиолан" wx:page_id="146509" id="wx111">Медиолан</a> (дн. <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BE" title="Милано" wx:linktype="known" wx:pagename="Милано" wx:page_id="64815" id="wx112">Милано</a>). Известно е описанието на неговото триумфално влизане в <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC" title="Рим" wx:linktype="known" wx:pagename="Рим" wx:page_id="3177" id="wx113">Рим</a>, където остава впечатлен от величието на града. Нови заплахи от страна на <a href="/wbg/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B8" title="Франки" wx:linktype="known" wx:pagename="Франки" wx:page_id="20873" id="wx114">франки</a> и <a href="/wbg/%D0%93%D0%BE%D1%82%D0%B8" title="Готи" wx:linktype="known" wx:pagename="Готи" wx:page_id="41911" id="wx115">готи</a> карат императора да потегли от Рим, посетил го за пръв и последен път. Следващите години императора прекарва по <a href="/wbg/%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%BE-%D0%A0%D0%B5%D0%B9%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0" class="new" title="Дунавско-Рейнската граница" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Дунавско-Рейнската_граница" id="wx116">Дунавско-Рейнската граница</a> в непрекъснати войни. Междувременно цезар Констанций Гал е обвинен в опит за заговор и в лошо управление, извикан е в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BE" title="Милано" wx:linktype="known" wx:pagename="Милано" wx:page_id="64815" id="wx117">Милано</a>, но по пътя е арестуван и убит (354). В 355 г. заплахата от нашествие на <a href="/wbg/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8" class="new" title="Алемани" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Алемани" id="wx118">алеманите</a> в <a href="/wbg/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%8F" title="Галия" wx:linktype="known" wx:pagename="Галия" wx:page_id="20849" id="wx119">Галия</a>, принуждава Констанций да извика единствения си сродник - братовчед си <a href="/wbg/%D0%AE%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Юлиан" wx:linktype="known" wx:pagename="Юлиан" wx:page_id="144621" id="wx120">Юлиан</a> и да го обяви за <a href="/wbg/%D0%A6%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D1%80" title="Цезар" wx:linktype="known" wx:pagename="Цезар" wx:page_id="76248" id="wx121">цезар</a>. Изпратен в Галия, вероятно с надеждата по-скоро да загине във войната, отколкото да се справи, той постига неочаквани успехи. Там набира популярност сред войската и населението, която плаши Констанций ІІ.</p>

<p id="wx122">През 359-361 г. се води нова война с персите. В тази връзка Констанций ІІ заповядва на Юлиан да му прати най-добрите си военни части в <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BE%D1%85%D0%B8%D1%8F" title="Антиохия" wx:linktype="known" wx:pagename="Антиохия" wx:page_id="51361" id="wx123">Антиохия</a>. Това вероятно той прави и с цел да го отслаби при евентуална гражданска <a href="/wbg/%D0%92%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0" title="Война" wx:linktype="known" wx:pagename="Война" wx:page_id="62937" id="wx124">война</a> с него. Ефекта е неочакван - несъгласна с преместването, галската армия се вдига на бунт и обявява Юлиан за август. Новата заплаха от <a href="/wbg/360" title="360" wx:linktype="known" wx:pagename="360" wx:page_id="21617" id="wx125">360</a> г. продължава да виси до 361 г. когато Констанций ІІ завършва персийската война и се насочва на запад. Сблъсък между двамата братовчеди не се осъществява - Констанций ІІ умира от треска в <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BE%D0%BF%D1%81%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Мопсукрена" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мопсукрена" id="wx126">Мопсукрена</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Киликия" wx:linktype="known" wx:pagename="Киликия" wx:page_id="86637" id="wx127">Киликия</a>, през ноември 361 г., оставяики Юлиан наследник на властта.</p>

<p id="wx128"><br id="wx129"/>
</p>

<table border="3" cellpadding="5" cellspacing="0" align="center" style="width:80%; background-color:#efefef" id="wx130">
<tr id="wx131">
<td colspan="3" align="center" id="wx132"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8A%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8" title="Списък на римските императори" wx:linktype="known" wx:pagename="Списък_на_римските_императори" wx:page_id="3377" id="wx133">Римски императори</a> </td>
</tr>

<tr id="wx134">
<td align="center" id="wx135"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_I_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8" title="Константин I Велики" wx:linktype="known" wx:pagename="Константин_I_Велики" wx:page_id="31496" id="wx136">Константин I Велики</a>
<p id="wx137">(<a href="/wbg/306" title="306" wx:linktype="known" wx:pagename="306" wx:page_id="21670" id="wx138">306</a> - <a href="/wbg/337" title="337" wx:linktype="known" wx:pagename="337" wx:page_id="21640" id="wx139">337</a>)|</p>
</td>
<th align="center" id="wx140">
<p id="wx141">Съимператор с <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%81" title="Констанс" wx:linktype="known" wx:pagename="Констанс" wx:page_id="192442" id="wx142">Констанс</a> (<a href="/wbg/337" title="337" wx:linktype="known" wx:pagename="337" wx:page_id="21640" id="wx143">337</a> - <a href="/wbg/350" title="350" wx:linktype="known" wx:pagename="350" wx:page_id="21627" id="wx144">350</a>) и <a href="/wbg/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B9_II" title="Констанций II" wx:linktype="self" wx:pagename="Констанций_II" wx:page_id="76695" id="wx145">Констанций II</a> (<a href="/wbg/337" title="337" wx:linktype="known" wx:pagename="337" wx:page_id="21640" id="wx146">337</a> - <a href="/wbg/361" title="361" wx:linktype="known" wx:pagename="361" wx:page_id="21616" id="wx147">361</a>)</p>
</th>
<td align="center" id="wx148"><a href="/wbg/%D0%AE%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BD" title="Юлиан" wx:linktype="known" wx:pagename="Юлиан" wx:page_id="144621" id="wx149">Юлиан</a>
<p id="wx150">(<a href="/wbg/360" title="360" wx:linktype="known" wx:pagename="360" wx:page_id="21617" id="wx151">360</a> - <a href="/wbg/363" title="363" wx:linktype="known" wx:pagename="363" wx:page_id="21614" id="wx152">363</a>)</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx153">
<td colspan="3" align="center" id="wx154"><a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Римска империя" wx:linktype="known" wx:pagename="Римска_империя" wx:page_id="23685" id="wx155">Римска империя</a> </td>
</tr>
</table>

<p id="wx156"><br id="wx157"/>
</p>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Шаблон:Commons" page_id="44563"/>
<div class="noprint plainlinks" style="clear: right; border: solid #aaa 1px; margin: 0 0 1em 1em; font-size: 90%; background: #f9f9f9; width: 236px; padding: 4px; text-align: left; float: right;" id="wx158">
<div style="float: left;" id="wx159">
<div class="wx_image" wx:align="none" id="wx160"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Commons-logo.svg" title="Емблема на Общомедия" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Commons-logo.svg" id="wx161"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Commons-logo.svg" alt="Емблема на Общомедия" width="50" id="wx162"/></a></div>
</div>

<div style="margin-left: 56px;" id="wx163"><a href="/wbg/%D0%9E%D0%B1%D1%89%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F" title="Общомедия" wx:linktype="known" wx:pagename="Общомедия" wx:page_id="44566" id="wx164">Общомедия</a>
<p id="wx165">разполага с</p>

<div style="margin-left: 10px;" class="interProject" id="wx166"><i id="wx167"><b id="wx168"><a href="http://commons.wikimedia.org/wiki/Constantius_II?uselang=bg" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx169">мултимедийно съдържание за Констанций II</a></b></i></div>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx170"><wx:template id="wx_t3" pagename="Шаблон:Link_FA" page_id="62909"/>
<span id="interwiki-it-fa"/></p>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B9_II" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx171">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx172"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Константинова династия" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Константинова_династия" wx:page_id="144585" id="wx173">Константинова династия</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D9%82%D9%86%D8%B3%D8%B7%D8%A7%D9%86%D8%B7%D9%8A%D9%88%D8%B3_%D8%A7%D9%84%D8%AB%D8%A7%D9%86%D9%8A" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:قنسطانطيوس_الثاني" id="wx174">العربية</a> | <a href="http://br.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="br:Constantius_II" id="wx175">Brezhoneg</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Constanci_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Constanci_II" id="wx176">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Constantius_II." class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Constantius_II." id="wx177">Česky</a> | <a href="http://cy.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cy:Constantius_II" id="wx178">Cymraeg</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Constantius_II" id="wx179">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Constantius_II." class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Constantius_II." id="wx180">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%9A%CF%89%CE%BD%CF%83%CF%84%CE%AC%CE%BD%CF%84%CE%B9%CE%BF%CF%82_%CE%92%27" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Κωνστάντιος_Β'" id="wx181">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Constantius_II" id="wx182">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Konstancio_la_2-a" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Konstancio_la_2-a" id="wx183">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Constancio_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Constancio_II" id="wx184">Español</a> | <a href="http://eu.wikipedia.org/wiki/Konstantzio_II.a" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eu:Konstantzio_II.a" id="wx185">Euskara</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Constantius_II" id="wx186">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Constance_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Constance_II" id="wx187">Français</a> | <a href="http://fy.wikipedia.org/wiki/Konstantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fy:Konstantius_II" id="wx188">Frysk</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Constancio_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Constancio_II" id="wx189">Galego</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A7%D7%95%D7%A0%D7%A1%D7%98%D7%A0%D7%98%D7%99%D7%95%D7%A1_%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:קונסטנטיוס_השני" id="wx190">עברית</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Konstancije_II." class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Konstancije_II." id="wx191">Hrvatski</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/II._Constantius" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:II._Constantius" id="wx192">Magyar</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Costanzo_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Costanzo_II" id="wx193">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%B3%E3%83%B3%E3%82%B9%E3%82%BF%E3%83%B3%E3%83%86%E3%82%A3%E3%82%A6%E3%82%B92%E4%B8%96" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:コンスタンティウス2世" id="wx194">日本語</a> | <a href="http://jbo.wikipedia.org/wiki/la%27o_zoi_Flavius_Iulius_Constantius_zoi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="jbo:la'o_zoi_Flavius_Iulius_Constantius_zoi" id="wx195">Lojban</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%BD%98%EC%8A%A4%ED%83%84%ED%8B%B0%EC%9A%B0%EC%8A%A4_2%EC%84%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:콘스탄티우스_2세" id="wx196">한국어</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Constantius_II" id="wx197">Latina</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Constantius_II" id="wx198">Nederlands</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Konstantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Konstantius_II" id="wx199">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Konstancjusz_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Konstancjusz_II" id="wx200">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Const%C3%A2ncio_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Constâncio_II" id="wx201">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Constan%C5%A3iu_al_II-lea" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Constanţiu_al_II-lea" id="wx202">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B9_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Констанций_II" id="wx203">Русский</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%98%D0%B5_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Констанције_II" id="wx204">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Constantius_II" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Constantius_II" id="wx205">Svenska</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/II._Constantius" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:II._Constantius" id="wx206">Türkçe</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%90%9B%E5%A3%AB%E5%9D%A6%E6%8F%90%E7%83%8F%E6%96%AF%E4%BA%8C%E4%B8%96" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:君士坦提烏斯二世" id="wx207">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="име">
<p id="wx208">Констанций II</p>
</wx:argument><wx:argument name="портрет">
<p id="wx209">147 Constantius II.jpg</p>
</wx:argument><wx:argument name="описание">
<p id="wx210">Римски император</p>
</wx:argument><wx:argument name="наставка"/><wx:argument name="роден-дата">
<a href="/wbg/7_%D0%B0%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82" title="7 август" wx:linktype="known" wx:pagename="7_август" wx:page_id="2502" id="wx211">7 август</a> <a href="/wbg/317" title="317" wx:linktype="known" wx:pagename="317" wx:page_id="21659" id="wx212">317</a>
</wx:argument><wx:argument name="роден-място">
<a href="/wbg/%D0%98%D0%BB%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%8F" class="new" title="Илирия" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Илирия" id="wx213">Илирия</a>
<p id="wx214">, [[]]</p>
</wx:argument><wx:argument name="починал-дата">
<a href="/wbg/3_%D0%BD%D0%BE%D0%B5%D0%BC%D0%B2%D1%80%D0%B8" title="3 ноември" wx:linktype="known" wx:pagename="3_ноември" wx:page_id="2301" id="wx215">3 ноември</a> <a href="/wbg/361" title="361" wx:linktype="known" wx:pagename="361" wx:page_id="21616" id="wx216">361</a>
</wx:argument><wx:argument name="починал-място">
<p id="wx217">близо до <a href="/wbg/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BE%D1%81" class="new" title="Тарсос" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Тарсос" id="wx218">Тарсос</a>, <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%8F" title="Киликия" wx:linktype="known" wx:pagename="Киликия" wx:page_id="86637" id="wx219">Киликия</a></p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx220">Constantius II</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx221">it</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
