<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Звателен падеж</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Звателен_падеж"/>
<meta name="wx_page_id" content="59095"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Звателен падеж" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Звателен падеж</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Звателният падеж</b> или <b id="wx4">вокативът</b> (<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Lang-la" page_id="126572"/>на <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx5">латински</a>: <i id="wx6"><span lang="la" id="wx7">casus vocativus</span></i><wx:templateend start="wx_t1"/>) е <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" title="Падеж (граматика)" wx:linktype="known" wx:pagename="Падеж_(граматика)" wx:page_id="58751" id="wx8">падежна форма</a>, която посочва лицето или предмета, към което (който) е насочена речта. Звателната форма обикновено се среща в <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D1%8F%D0%BA%D0%B0_%D1%80%D0%B5%D1%87" class="new" title="Пряка реч" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пряка_реч" id="wx9">пряката реч</a> и служи за идентифициране на лицето (предмета) на което (който) се говори, например в изречението „Не знам, Иване“, името „Иване“ е в звателна форма и означава лицето, към което е адресирано съобщението.</p>

<p id="wx10">Още в <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Индоевропейски праезик" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейски_праезик" wx:page_id="9532" id="wx11">индоевропейския праезик</a> звателният падеж в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Единствено число" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Единствено_число" id="wx12">единствено число</a> на <a href="/wbg/%D0%A1%D1%8A%D1%89%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B8%D0%BC%D0%B5" title="Съществително име" wx:linktype="known" wx:pagename="Съществително_име" wx:page_id="4297" id="wx13">съществителните</a> е имал особена форма, различна от формата за <a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Именителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Именителен_падеж" wx:page_id="18554" id="wx14">именителен падеж</a>. Звателният падеж следователно е бил част от индоевропейската система на падежите, като по-късно бива наследен от редица древни индоевропейски езици, като например <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82" title="Санскрит" wx:linktype="known" wx:pagename="Санскрит" wx:page_id="47809" id="wx15">санскрит</a>, <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx16">латински</a>, <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx17">старогръцки</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Праславянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Праславянски_език" wx:page_id="4241" id="wx18">праславянски</a> и др. В много съвременни <a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Индоевропейски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейски_езици" wx:page_id="22425" id="wx19">индоевропейски езици</a> формата на звателен падеж е изчезнала, но пък в редица езици се е запазила. Такива езици са, например, новогръцкият език и много <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Славянски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Славянски_езици" wx:page_id="23393" id="wx20">славянски езици</a> (сред които <a href="/wbg/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Български език" wx:linktype="known" wx:pagename="Български_език" wx:page_id="15637" id="wx21">български</a>, <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D1%8A%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Сръбски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Сръбски_език" wx:page_id="3972" id="wx22">сръбски</a>, <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Полски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Полски_език" wx:page_id="26338" id="wx23">полски</a> и др.), съвременните <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B5%D0%BB%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%86%D0%B8" title="Келтски езици" wx:linktype="known" wx:pagename="Келтски_езици" wx:page_id="90256" id="wx24">келтски езици</a> (като например <a href="/wbg/%D0%A8%D0%BE%D1%82%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D0%B5%D0%BB%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Шотландски келтски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Шотландски_келтски_език" wx:page_id="99744" id="wx25">шотландски келтски</a> и <a href="/wbg/%D0%98%D1%80%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Ирландски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Ирландски_език" wx:page_id="26848" id="wx26">ирландски</a>) и др. Звателният падеж се среща и в някои неиндоевропейски езици, като например <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%83%D0%B7%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Грузински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Грузински_език" wx:page_id="26643" id="wx27">грузински</a> и <a href="/wbg/%D0%90%D1%80%D0%B0%D0%B1%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Арабски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Арабски_език" wx:page_id="26575" id="wx28">арабски</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.97.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8" name=".D0.97.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.80.D0.B0.D0.B7.D0.BB.D0.B8.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D1.86.D0.B8"/>
<wx:section level="2" title="Звателният падеж в различни езици" id="wxsec2"><h2 id="wx29">Звателният падеж в различни езици</h2>

<a id="_.D0.9B.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.9B.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Латински" id="wxsec5"><h3 id="wx30">Латински</h3>

<p id="wx31">В латински специални форми за звателен падеж има при съществителните от мъжки род от второ <a href="/wbg/%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Склонение" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Склонение" id="wx32">склонение</a>, окончаващи на <i id="wx33">-us</i> в именителен падеж. Тази форма окончава на -<b id="wx34">e</b>, например, в известната фраза „Et tu, Brute?“ (И ти ли, Бруте?) <i id="wx35">Brut</i><b id="wx36">e</b> е в звателен падеж (в именителен падеж е <i id="wx37">Brut</i><b id="wx38">us</b>).</p>

<a id="_.D0.9F.D0.B5.D1.82_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B8.D0.BD.D0.B4.D0.BE.D0.B5.D0.B2.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.B5.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA.D0.B0" name=".D0.9F.D0.B5.D1.82_.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B8.D0.BD.D0.B4.D0.BE.D0.B5.D0.B2.D1.80.D0.BE.D0.BF.D0.B5.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Пет исторически индоевропейски езика" id="wxsec6"><h3 id="wx39">Пет исторически индоевропейски езика</h3>

<p id="wx40">Да вземем, например, думата за „вълк“:</p>

<table border="2" id="wx41">
<tr id="wx42">
<td id="wx43"/>
<td id="wx44"><a href="/wbg/%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Индоевропейски праезик" wx:linktype="known" wx:pagename="Индоевропейски_праезик" wx:page_id="9532" id="wx45">Индоевропейски</a> </td>
<td id="wx46"><a href="/wbg/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Латински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Латински_език" wx:page_id="27054" id="wx47">Латински</a> </td>
<td id="wx48"><a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%8A%D1%86%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Гръцки език" wx:linktype="known" wx:pagename="Гръцки_език" wx:page_id="26645" id="wx49">Старогръцки</a> </td>
<td id="wx50"><a href="/wbg/%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82" title="Санскрит" wx:linktype="known" wx:pagename="Санскрит" wx:page_id="47809" id="wx51">Санскрит</a> </td>
<td id="wx52"><a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Старобългарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Старобългарски_език" wx:page_id="3634" id="wx53">Старобългарски</a> </td>
</tr>

<tr id="wx54">
<td id="wx55"><a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Именителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Именителен_падеж" wx:page_id="18554" id="wx56">Именителен падеж</a> </td>
<td id="wx57"><i id="wx58">*wl̥kʷ-o-s</i> </td>
<td id="wx59"><i id="wx60">lup-u-s</i> </td>
<td id="wx61"><i id="wx62">λύκ-ο-ς</i>
<p id="wx63">(<i id="wx64">lúk-o-s</i>)</p>
</td>
<td id="wx65"><i id="wx66">vr̥k-a-s</i> </td>
<td id="wx67"><i id="wx68">вльк-ъ</i> </td>
</tr>

<tr id="wx69">
<td id="wx70">
<p id="wx71">Звателен падеж</p>
</td>
<td id="wx72"><i id="wx73">*wl̥kʷ-e-ø</i> </td>
<td id="wx74"><i id="wx75">lup-e-ø</i> </td>
<td id="wx76"><i id="wx77">λύκ-ε</i>
<p id="wx78">(<i id="wx79">lúk-e-ø</i>)</p>
</td>
<td id="wx80"><i id="wx81">vr̥k-a-ø</i> </td>
<td id="wx82"><i id="wx83">вльч-е</i> </td>
</tr>
</table>

<p id="wx84">Забележки: Елементите, отделени с чертички означават корена, така наречената основна гласна и действителната <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0" title="Наставка" wx:linktype="known" wx:pagename="Наставка" wx:page_id="107067" id="wx85">наставка</a>. В старобългарски, поради промените, настъпили в <a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Праславянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Праславянски_език" wx:page_id="4241" id="wx86">праславянски</a> (<a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B7%D1%85%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D1%89%D0%B0_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%81%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0#.D0.9E.D1.82.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.BA.D1.80.D0.B0.D0.B5.D1.81.D0.BB.D0.BE.D0.B2.D0.BD.D0.B8.D1.82.D0.B5_.D1.81.D1.8A.D0.B3.D0.BB.D0.B0.D1.81.D0.BD.D0.B8" title="Възходяща звучност на праславянската сричка" wx:linktype="known" wx:pagename="Възходяща_звучност_на_праславянската_сричка" wx:page_id="30342" wx:fragment="Отпадане_на_краесловните_съгласни" id="wx87">Отпадане на краесловните съгласни</a>), основната гласна и наставката се сливат в окончанието. Символът „ø“ означава, че няма наставка на мястото, където в другите падежи може да има такава. В латински, например, формата в именителен падеж е <i id="wx88">lupu</i><b id="wx89">s</b>, в звателен падеж е <i id="wx90">lupe!</i>, а във винителен падеж е <i id="wx91">lupu</i><b id="wx92">m</b>. Звездичката пред индоевропейската дума означава, че тя е хипотетична реконструкция, понеже не е базирана на писмени източници.</p>

<a id="_.D0.9F.D0.BE.D0.BB.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.9F.D0.BE.D0.BB.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Полски" id="wxsec7"><h3 id="wx93">Полски</h3>

<p id="wx94">В полски, за разлика от латински, звателната форма почти винаги е различна от тази в <a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Именителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Именителен_падеж" wx:page_id="18554" id="wx95">именителен падеж</a> и се образува в съответствие със сложния граматически модел. Ето няколко примера.</p>

<table border="2" id="wx96">
<tr id="wx97">
<td id="wx98"><a href="/wbg/%D0%98%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Именителен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Именителен_падеж" wx:page_id="18554" id="wx99">Именителен падеж</a> </td>
<td id="wx100">
<p id="wx101">Звателен падеж</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx102">
<td id="wx103"><i id="wx104">Pani Ewa</i>
<p id="wx105">(Г-жа Ева)</p>
</td>
<td id="wx106"><i id="wx107">Pani Ewo!</i>
<p id="wx108">(Г-жо Ева!)</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx109">
<td id="wx110"><i id="wx111">Pan profesor</i>
<p id="wx112">(Г-н професор)</p>
</td>
<td id="wx113"><i id="wx114">Panie profesorze!</i>
<p id="wx115">(Г-н професоре!)</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx116">
<td id="wx117"><i id="wx118">Krzysztof</i>
<p id="wx119">(Кшищоф)</p>
</td>
<td id="wx120"><i id="wx121">Krzysztofie!</i>
<p id="wx122">(Кшищоф!)</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx123">
<td id="wx124"><i id="wx125">Krzyś</i>
<p id="wx126">(умалително от <i id="wx127">Krzysztof</i>)</p>
</td>
<td id="wx128"><i id="wx129">Krzysiu!</i> </td>
</tr>

<tr id="wx130">
<td id="wx131"><i id="wx132">Ewusia</i>
<p id="wx133">(умалително от <i id="wx134">Ewa</i>)</p>
</td>
<td id="wx135"><i id="wx136">Ewusiu!</i> </td>
</tr>

<tr id="wx137">
<td id="wx138"><i id="wx139">Marek</i>
<p id="wx140">(Марек)</p>
</td>
<td id="wx141"><i id="wx142">Marku!</i> </td>
</tr>
</table>

<p id="wx143">Има много малко изключения, при които звателен падеж може да се замени с именителен (например, <i id="wx144">Ewa!</i>), но обикновено звателната форма се използва, дори и в неформалната реч.</p>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D1.80.D0.B0.D0.B7.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D0.B0.D0.BD.D0.B3.D0.BB.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.98.D0.B7.D1.80.D0.B0.D0.B7.D1.8F.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B5_.D0.BD.D0.B0_.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D0.B0.D0.BD.D0.B3.D0.BB.D0.B8.D0.B9.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Изразяване на звателния падеж в английски" id="wxsec8"><h3 id="wx145">Изразяване на звателния падеж в английски</h3>

<p id="wx146">В <a href="/wbg/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Английски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Английски_език" wx:page_id="10619" id="wx147">английски</a> няма специални звателни форми, но английския <a href="/wbg/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%81" title="Синтаксис" wx:linktype="known" wx:pagename="Синтаксис" wx:page_id="16059" id="wx148">синтаксис</a> изпълнява подобна функция; например: „John, could you come here?“ (Джон, би ли дошъл тук?) или „I don't think so, John“ (Не мисля така, Джон), където „John“ не е нито подлог, нито допълнение, а означава лицето, към което е отправено изказването.</p>

<p id="wx149">Ето и някои примери, при които има звателни маркери, т.е. допълнителни средства, изпълняващи звателна функция: <i id="wx150">O Death, where is thy victory</i> (О, Смърт, къде е твоята победа) или <i id="wx151">Hey, you!</i> (Ей, ти!). Тези звателни изрази обикновено се причисляват към <a href="/wbg/%D0%92%D1%8A%D0%B7%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Възклицание" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Възклицание" id="wx152">възклицанията</a> и може да се появят със всяко изречение, независимо от <a href="/wbg/%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%28%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%29" class="new" title="Наклонение (граматика)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Наклонение_(граматика)" id="wx153">наклонението</a>.</p>

<p id="wx154">Примери:</p>

<ul id="wx155">
<li id="wx156">
<p id="wx157">Good morning, <i id="wx158">class</i>! (Добро утро, клас)</p>
</li>

<li id="wx159">
<p id="wx160">Don't forget your swimming trunks, <i id="wx161">George</i>. (Не си забравяй банските гащета, Джордж)</p>
</li>

<li id="wx162">
<p id="wx163">Hey, <i id="wx164">George</i>, did you remember to bring your swimming trunks? (Ей, Джордж, нали не си забравил да си вземеш банските?)</p>
</li>

<li id="wx165">
<p id="wx166">No, <i id="wx167">Bob</i>, I forgot. (Не, Боб, забравих)</p>
</li>

<li id="wx168">
<p id="wx169">I'm proud of you, <i id="wx170">son</i>. (Гордея се с теб, синко)</p>
</li>

<li id="wx171">
<p id="wx172">If I were you, <i id="wx173">Mary</i>, I'd take Spanish next year instead of French, it's the Future. (На твое място, Мери, догодина бих учил испански, вместо френски, това е бъдещето)</p>
</li>

<li id="wx174"><i id="wx175">Death</i>
<p id="wx176">, be not proud! (Смърт, не бъди горделива!)</p>
</li>
</ul>

<a id="_.D0.A0.D1.83.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A0.D1.83.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Руски" id="wxsec9"><h3 id="wx177">Руски</h3>

<a id="_.D0.90.D1.80.D1.85.D0.B0.D0.B8.D0.B7.D0.BC.D0.B8" name=".D0.90.D1.80.D1.85.D0.B0.D0.B8.D0.B7.D0.BC.D0.B8"/>
<wx:section level="4" title="Архаизми" id="wxsec12"><h4 id="wx178">Архаизми</h4>

<p id="wx179">В <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Руски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Руски_език" wx:page_id="28021" id="wx180">руския</a> звателния падеж е архаизъм, запазен в някои случаи, например:</p>

<ul id="wx181">
<li id="wx182">
<p id="wx183">Във „вкаменели“ изрази, като <a href="/wbg/%D0%9F%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%86%D0%B0" class="new" title="Пословица" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Пословица" id="wx184">пословици</a>. Например: <i id="wx185">Вра́чу, исцелися сам</i> (Лекарю, излекувай се сам). Тук формата <i id="wx186">вра́чу</i> е в звателен падеж и <a href="/wbg/%D0%A3%D0%B4%D0%B0%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" title="Ударение" wx:linktype="known" wx:pagename="Ударение" wx:page_id="51242" id="wx187">ударението</a> пада на първата <a href="/wbg/%D0%A1%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0" class="new" title="Сричка" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Сричка" id="wx188">сричка</a>, за разлика от <a href="/wbg/%D0%94%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Дателен падеж" wx:linktype="known" wx:pagename="Дателен_падеж" wx:page_id="56494" id="wx189">дателен падеж</a>, където е на последната (<i id="wx190">врачу́</i>).</p>
</li>

<li id="wx191">
<p id="wx192">В <a href="/wbg/%D0%A6%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Църковнославянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Църковнославянски_език" wx:page_id="9810" id="wx193">църковнославянски</a>, който се използва от <a href="/wbg/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%86%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0" title="Руска православна църква" wx:linktype="known" wx:pagename="Руска_православна_църква" wx:page_id="91715" id="wx194">руската православна църква</a>. Например обръщението към <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B0%D1%80%D1%85" title="Патриарх" wx:linktype="known" wx:pagename="Патриарх" wx:page_id="73928" id="wx195">патриарха</a> е <i id="wx196">владыко</i> ( в именителен падеж <i id="wx197">владыка</i>).</p>
</li>
</ul>

<p id="wx198">Обичайно е схващането обаче, че в руски език няма звателен падеж.</p>

<a id="_.D0.A1.D1.8A.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BD.D0.B8_.D0.B8.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B0" name=".D0.A1.D1.8A.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BD.D0.B8_.D0.B8.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="4" title="Съкратени имена" id="wxsec13"><h4 id="wx199">Съкратени имена</h4>

<p id="wx200">В разговорния руски език има форма на собствените имена, която някои езиковеди приемат за нововъзникнал звателен падеж. Тази форма се среща само при имена, окончаващи на -<i id="wx201">а</i>, например: <i id="wx202">Лен, где ты?</i> (Лена, къде си?). Това в основни линии е равностойно на <i id="wx203">Лена, где ты?</i>, с единствената разлика, че първата форма изразява позитивно, емоционално отношение между говорещия и лицето, към което той се обръща. Този пример, както и фактът, че тази форма не родствена с архаичната звателна форма (която би трябвало да бъде <i id="wx204">Лено</i> в този случай), кара други езиковеди да смятат, че тази форма не е в звателен падеж.</p>

<a id="_.D0.93.D1.80.D1.83.D0.B7.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA" name=".D0.93.D1.80.D1.83.D0.B7.D0.B8.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="3" title="Грузински език" id="wxsec10"><h3 id="wx205">Грузински език</h3>

<p id="wx206">В <a href="/wbg/%D0%93%D1%80%D1%83%D0%B7%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Грузински език" wx:linktype="known" wx:pagename="Грузински_език" wx:page_id="26643" id="wx207">грузински</a> звателният падеж се използва при обръщение към лица в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Единствено число" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Единствено_число" id="wx208">единствено</a> и <a href="/wbg/%D0%9C%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BE_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE" class="new" title="Множествено число" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Множествено_число" id="wx209">множествено число</a>. При думи, окончаващи на съгласна в именителен падеж, звателната форма окончава на -<i id="wx210">o</i>, а при думи на гласна, няма специално окончание за звателен падеж (в по-стария грузински се е използвало окончание -<i id="wx211">v</i>, но в съвременния език се смята за архаично). Например, <i id="wx212">kats-</i> е коренът на думата, означаваща „мъж“,„човек“. Ако някой се обърне към някого с тази дума, тя става <i id="wx213">kats<b id="wx214">o</b></i>!</p>

<p id="wx215"><a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%BD%D0%BE_%D0%B8%D0%BC%D0%B5" title="Прилагателно име" wx:linktype="known" wx:pagename="Прилагателно_име" wx:page_id="4294" id="wx216">Прилагателните имена</a> също се променят в звателен падеж, като правилото е същото, както при съществителните. Например:</p>

<dl id="wx217">
<dd id="wx218"><i id="wx219">lamazi kali</i>
<p id="wx220">(хубава жена) (именителен падеж)</p>
</dd>

<dd id="wx221"><i id="wx222">lamaz<b id="wx223">o</b> kal<b id="wx224">o</b>!</i>
<p id="wx225">(хубава жено!)(звателен падеж)</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx226">Във втората фраза се скланят както съществителното, така и прилагателното. <a href="/wbg/%D0%9B%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE_%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5" class="new" title="Лично местоимение" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Лично_местоимение" id="wx227">Личните местоимения</a> от <a href="/wbg/%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE_%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B5" class="new" title="Второ лице" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Второ_лице" id="wx228">второ лице</a> единствено и множествено число също се скланят във звателен падеж. <i id="wx229">Shen</i> (ти) (ед.ч.) и <i id="wx230">tkven</i> (вие) (мн.ч.) в звателен падеж стават <i id="wx231">she!</i> и <i id="wx232">tkve!</i>, като крайното -<i id="wx233">n</i> изпада. Например:</p>

<p id="wx234"><i id="wx235">She lamazo kalo!</i> (ти, хубава жено!)</p>

<p id="wx236">като всички дими се скланят в звателен падеж.</p>

<a id="_.D0.97.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.81.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA" name=".D0.97.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D1.81.D1.8A.D0.B2.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B8.D1.8F_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B5.D0.B7.D0.B8.D0.BA"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Звателен падеж в съвременния български език" id="wxsec3"><h2 id="wx237">Звателен падеж в съвременния български език</h2>

<p id="wx238">В съвременния български език не е изчезнала формата за звателен падеж при съществителните от <a href="/wbg/%D0%9C%D1%8A%D0%B6%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%BE%D0%B4" class="new" title="Мъжки род" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Мъжки_род" id="wx239">мъжки</a> и <a href="/wbg/%D0%96%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%BE%D0%B4" class="new" title="Женски род" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Женски_род" id="wx240">женски род</a>. При съществителните от мъжки род са наследени две окончания: -<b id="wx241">е</b> от старите o-основи и -<b id="wx242">у</b> (-<b id="wx243">ю</b>) от старите u-основи, например:</p>

<ul id="wx244">
<li id="wx245"><i id="wx246">господине</i>
<p id="wx247">, <i id="wx248">ветре</i>, <i id="wx249">куме</i>, <i id="wx250">свате</i>, <i id="wx251">брате</i>, <i id="wx252">Иване</i>, <i id="wx253">Исусе</i>, <i id="wx254">Боже</i>, <i id="wx255">сине</i>, <i id="wx256">човече</i>, <i id="wx257">юначе</i>, <i id="wx258">отче</i> и т.н.</p>
</li>

<li id="wx259"><i id="wx260">царю</i>
<p id="wx261">, <i id="wx262">учителю</i>, <i id="wx263">приятелю</i>, <i id="wx264">другарю</i> и т.н.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx265">При съществителните, които имат вметната гласна <i id="wx266">ъ</i> или <i id="wx267">е</i>, в звателната форма тя изчезва, например: <i id="wx268">Петър</i> – <i id="wx269">Петре</i>, <i id="wx270">старец</i> – <i id="wx271">старче</i> и т.н.</p>

<p id="wx272">В по-старата литература и в някои диалекти окончанието -<i id="wx273">у</i> за звателен падеж е по-разпространено, например: <i id="wx274">българину</i>, <i id="wx275">юнаку</i>, <i id="wx276">момку</i>, <i id="wx277">човеку</i> и т.н., като неудареното <i id="wx278">у</i> често се предава неправилно с <i id="wx279">о</i> и постепенно така се е наложило, например <i id="wx280">циганино</i>, <i id="wx281">българино</i>, <i id="wx282">мъжо</i> и т.н., но окончанието -<i id="wx283">о</i> всъщност е за женски род.</p>

<p id="wx284">При съществителното <i id="wx285">господ</i> се е запазило <a href="/wbg/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Старобългарски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Старобългарски_език" wx:page_id="3634" id="wx286">старобългарското</a> окончание за звателен падеж, -<i id="wx287">и</i>: <i id="wx288">Господи</i>, макар че в някои диалекти се е променило в -<i id="wx289">е</i> по аналогия от <i id="wx290">Боже</i>.</p>

<p id="wx291">В женски род, освен обичайното окончание -<i id="wx292">о</i> за звателен падеж, при съществителни, образувани с наставка -<i id="wx293">ица</i> се среща и окончание -<i id="wx294">е</i> (с изключение: <i id="wx295">птицо</i>), например:</p>

<ul id="wx296">
<li id="wx297"><i id="wx298">бабо</i>
<p id="wx299">, <i id="wx300">стрино</i>, <i id="wx301">майко</i>, <i id="wx302">лельо</i>, <i id="wx303">Марийо</i>, <i id="wx304">Българийо</i> и т.н.</p>
</li>

<li id="wx305"><i id="wx306">царице</i>
<p id="wx307">, <i id="wx308">кумице</i>, <i id="wx309">душице</i>, <i id="wx310">Зорнице</i> и т.н.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx311">В разговорната реч и в някои диалекти окончанието -<i id="wx312">е</i> по аналогия се е пренесло и на съществителни, образувани с наставка -<i id="wx313">ка</i>, например: <i id="wx314">комшийке</i>, <i id="wx315">стопанке</i> и т.н., но в книжовния език правилното окончание в такъв случай е -<i id="wx316">о</i>, например: <i id="wx317">учителко</i>, <i id="wx318">девойко</i> и т.н. При умалителните женски имена обаче окончанието за звателен падеж е -<i id="wx319">е</i>, например: <i id="wx320">Иванке</i>, <i id="wx321">Драганке</i> и т.н., дори <i id="wx322">Райне</i>, което се възприема по-гальовно от <i id="wx323">Райно</i>.</p>

<p id="wx324">В съвременния книжовен език, при личните имена от женски род, окончаващи на -<i id="wx325">а</i> или -<i id="wx326">я</i>, звателните форми, например <i id="wx327">Елено</i>, <i id="wx328">Марийо</i>, <i id="wx329">Маргарито</i> и т.н., се възприемат като грубовати и затова се избягват.</p>

<p id="wx330">Ударението в звателните форми на двусрични и многосрични съществителни от женски род не може да пада на последната сричка, поради което, ако в основната форма пада на последната сричка, в звателната то се премества напред, например: <i id="wx331">гора̀</i> – <i id="wx332">го̀ро</i>, <i id="wx333">жена̀</i> – <i id="wx334">жѐно</i>, <i id="wx335">сестра̀</i> – <i id="wx336">сѐстро</i>, <i id="wx337">змия̀</i> – <i id="wx338">змѝйо</i> и т.н.</p>

<p id="wx339">При съществителни от мъжки род окончаващи на -<i id="wx340">а</i>, окончанието за звателен падеж е -<i id="wx341">о</i>, например: <i id="wx342">войводо</i>, <i id="wx343">владико</i>, <i id="wx344">чорбаджийо</i> и т.н.</p>

<p id="wx345">В множествено число няма специално окончание за звателен падеж.</p>

<a id="_.D0.A2.D0.B0.D0.B1.D0.BB.D0.B8.D1.86.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.BE.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.87.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0_.D0.B2_.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8" name=".D0.A2.D0.B0.D0.B1.D0.BB.D0.B8.D1.86.D0.B0_.D0.BD.D0.B0_.D0.BE.D0.BA.D0.BE.D0.BD.D1.87.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F.D1.82.D0.B0_.D0.B2_.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D1.82.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BD_.D0.BF.D0.B0.D0.B4.D0.B5.D0.B6_.D0.B2_.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8"/>
<wx:section level="3" title="Таблица на окончанията в звателен падеж в български" id="wxsec11"><h3 id="wx346">Таблица на окончанията в звателен падеж в български</h3>

<table border="1px" id="wx347">
<tr id="wx348">
<td align="center" id="wx349">
<p id="wx350">Род</p>
</td>
<td align="center" id="wx351">
<p id="wx352">Окончание</p>
</td>
<td align="center" id="wx353">
<p id="wx354">Звателна форма</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx355">
<td rowspan="4" align="center" id="wx356">
<p id="wx357">М.р.</p>
</td>
<td id="wx358">
<p id="wx359">–<i id="wx360">к</i>, -<i id="wx361">х</i>, -<i id="wx362">ш</i>, -<i id="wx363">ж</i>, -<i id="wx364">ч</i>, -<i id="wx365">ц</i>, -<i id="wx366">ин</i></p>
</td>
<td id="wx367">
<p id="wx368">–<i id="wx369">o</i> юнако, мъжо, българино</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx370">
<td id="wx371">
<p id="wx372">–<i id="wx373">н</i>, -<i id="wx374">л</i>, -<i id="wx375">т</i>, -<i id="wx376">р</i> (<a href="/wbg/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA" title="Праславянски език" wx:linktype="known" wx:pagename="Праславянски_език" wx:page_id="4241" id="wx377">праславянски</a> <i id="wx378">jo</i>-основи)</p>
</td>
<td id="wx379">
<p id="wx380">–<i id="wx381">ю</i> коню, учителю, зетю, царю</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx382">
<td id="wx383">
<p id="wx384">други съгласни</p>
</td>
<td id="wx385">
<p id="wx386">–<i id="wx387">е</i> народе, брате, Василе, Димитре, отче</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx388">
<td id="wx389">
<p id="wx390">–<i id="wx391">ой</i>, -<i id="wx392">а</i>, -<i id="wx393">я</i>, -<i id="wx394">о</i>, -<i id="wx395">и</i> (Благой, Добри, баща, съдия, чичо, дядо)</p>
</td>
<td id="wx396">
<p id="wx397">-ø</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx398">
<td rowspan="3" align="center" id="wx399">
<p id="wx400">Ж.р.</p>
</td>
<td id="wx401">
<p id="wx402">–<i id="wx403">а</i>, -<i id="wx404">я</i></p>
</td>
<td id="wx405">
<p id="wx406">–<i id="wx407">o</i> бабо, горо, душо, земьо</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx408">
<td id="wx409">
<p id="wx410">–<i id="wx411">а</i> (лични и др. имена)</p>
</td>
<td id="wx412">
<p id="wx413">–<i id="wx414">е</i> Боне, Верке, моме, звездице</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx415">
<td id="wx416">
<p id="wx417">съгласна (пролет, радост, есен)</p>
</td>
<td id="wx418">
<p id="wx419">-ø</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx420">
<td align="center" id="wx421">
<p id="wx422">Ср.р.</p>
</td>
<td id="wx423">
<p id="wx424">–<i id="wx425">o</i>, -<i id="wx426">e</i></p>
</td>
<td id="wx427">
<p id="wx428">-ø</p>
</td>
</tr>
</table>

<a id="_.D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0" name=".D0.98.D0.B7.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.B7.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B0_.D0.BB.D0.B8.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Използвана литература" id="wxsec4"><h2 id="wx429">Използвана литература</h2>

<ul id="wx430">
<li id="wx431">
<p id="wx432">Д.Э.Розенталь, М.А. Теленкова <i id="wx433">Словарь-справочник лингвистических терминов</i>, Москва, 1976</p>
</li>

<li id="wx434">
<p id="wx435">Стефан Младенов <i id="wx436">История на българския език</i>, С. 1979 (превод проф. Иван * <i id="wx437">Граматика на старобългарския език</i>, БАН, София, 1993</p>
</li>
</ul>

<p id="wx438">Дуриданов), стр. 248-250</p>

<ul id="wx439">
<li id="wx440"><i id="wx441">Увод в изучаването на южнославянските езици</i>
<p id="wx442">, БАН, С. 1986</p>
</li>

<li id="wx443"><i id="wx444">Граматика на съвременния български книжовен език</i>
<p id="wx445">, том 2 <i id="wx446">Морфология</i>, С. 1983<a href="http://be-x-old.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%8B_%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BD" class="extiw" title="be-x-old:Клічны_склон" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="be-x-old:Клічны_склон" id="wx447">be-x-old:Клічны склон</a></p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%97%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx448">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx449"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6%D0%B8" title="Категория:Падежи" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Падежи" wx:page_id="69883" id="wx450">Падежи</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
На други езици: <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Vokativ" id="wx451">Bosanski</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Vokativ" id="wx452">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Vokativ" id="wx453">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Vokativ" id="wx454">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%9A%CE%BB%CE%B7%CF%84%CE%B9%CE%BA%CE%AE" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Κλητική" id="wx455">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Vocative_case" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Vocative_case" id="wx456">English</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Vokativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Vokativo" id="wx457">Esperanto</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Caso_vocativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Caso_vocativo" id="wx458">Español</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Vokatiivi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Vokatiivi" id="wx459">Suomi</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Vocatif" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Vocatif" id="wx460">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Vocativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Vocativo" id="wx461">Galego</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Vokativ" id="wx462">Hrvatski</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Megsz%C3%B3l%C3%ADt%C3%B3_eset" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Megszólító_eset" id="wx463">Magyar</a> | <a href="http://is.wikipedia.org/wiki/%C3%81varpsfall" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="is:Ávarpsfall" id="wx464">Íslenska</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Vocativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Vocativo" id="wx465">Italiano</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%91%BC%E6%A0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:呼格" id="wx466">日本語</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Vocativus" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Vocativus" id="wx467">Latina</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Vocatief" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Vocatief" id="wx468">Nederlands</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Vokativ" id="wx469">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://no.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="no:Vokativ" id="wx470">Norsk (bokmål)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Wo%C5%82acz" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Wołacz" id="wx471">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Caso_vocativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Caso_vocativo" id="wx472">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Cazul_vocativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Cazul_vocativ" id="wx473">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B6" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Звательный_падеж" id="wx474">Русский</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Vokat%C3%ADv" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Vokatív" id="wx475">Slovenčina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Вокатив" id="wx476">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Vokativ" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Vokativ" id="wx477">Svenska</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Кличний_відмінок" id="wx478">Українська</a> | <a href="http://vec.wikipedia.org/wiki/Vocativo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="vec:Vocativo" id="wx479">Vèneto</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%91%BC%E6%A0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:呼格" id="wx480">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx481">casus vocativus</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
