<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="bg" lang="bg">
<head>
<title>Мадара (археологически резерват)</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Мадара_(археологически_резерват)"/>
<meta name="wx_page_id" content="174195"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Мадара (археологически резерват)" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Мадара (археологически резерват)</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Шаблон:Към_пояснение" page_id="23692"/>
<dl id="wx2">
<dd id="wx3"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" title="Емблема за пояснителна страница" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Disambig.svg" id="wx4"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Disambig.svg" alt="Емблема за пояснителна страница" width="22" id="wx5"/></a> <i id="wx6">Вижте <a href="/wbg/%D0%9C%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%80%D0%B0_%28%D0%BF%D0%BE%D1%8F%D1%81%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5%29" title="Мадара (пояснение)" wx:linktype="known" wx:pagename="Мадара_(пояснение)" wx:page_id="186319" id="wx7">пояснителната страница</a> за други значения на <b id="wx8">Мадара</b>.</i></dd>
</dl>

<hr id="wx9"/>
<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx10"><b id="wx11">Мадара</b> е название на историко-археологическия <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82" title="Резерват" wx:linktype="known" wx:pagename="Резерват" wx:page_id="59597" id="wx12">резерват</a>, който обхваща няколкостотин декара площ, която от <a href="/wbg/2006" title="2006" wx:linktype="known" wx:pagename="2006" wx:page_id="2826" id="wx13">2006</a> година трябва да бъде и защитена територия. Центърът на резервата е около Голямата пещера - скален навес с височина около 30 метра, и намиращата се в близост Малка пещера. И двете природни образувания са давали подслон на най-древното население на <a href="/wbg/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B8" title="Балкани" wx:linktype="known" wx:pagename="Балкани" wx:page_id="29679" id="wx14">Балканите</a>. Поради внушителността и необичайността си, както и заради обилната вода, изтичаща от скалите, те са се превърнали в най-големия култов комплекс на Балканите - много по-древен и мащабен от <a href="/wbg/%D0%94%D0%B5%D0%BB%D1%84%D0%B8" title="Делфи" wx:linktype="known" wx:pagename="Делфи" wx:page_id="92891" id="wx15">Делфи</a>, <a href="/wbg/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B0" class="new" title="Додона" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Додона" id="wx16">Додона</a> или останалите известни днес в <a href="/wbg/%D0%95%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0" title="Европа" wx:linktype="known" wx:pagename="Европа" wx:page_id="3304" id="wx17">Европа</a> прорицалища на <a href="/wbg/%D0%93%D1%8A%D1%80%D1%86%D0%B8" title="Гърци" wx:linktype="known" wx:pagename="Гърци" wx:page_id="65568" id="wx18">гърците</a>.</p>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx19"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Madara-rider-Svik.jpg" title="Барелефът на Мадарския конник, национален символ" wx:linktype="image" wx:pagename="Картинка:Madara-rider-Svik.jpg" id="wx20"><img src="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Madara-rider-Svik.jpg" alt="Барелефът на Мадарския конник, национален символ" width="270" id="wx21"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx22">
<p id="wx23">Барелефът на Мадарския конник, национален символ</p>
</div>
</div>

<div id="wx_toc"/>

<a id="_.D0.90.D1.80.D1.85.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D1.83.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.83.D1.87.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F" name=".D0.90.D1.80.D1.85.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D1.83.D1.87.D0.BD.D0.B8_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.83.D1.87.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D1.8F"/>
<wx:section level="2" title="Археологически и научни проучвания" id="wxsec2"><h2 id="wx24">Археологически и научни проучвания</h2>

<p id="wx25">Първите научни съобщения за Мадара прави през <a href="/wbg/19_%D0%B2%D0%B5%D0%BA" title="19 век" wx:linktype="known" wx:pagename="19_век" wx:page_id="2830" id="wx26">19 век</a> <a href="/wbg/%D0%93%D0%B5%D0%B9%D0%B7%D0%B0_%D0%A4%D0%B5%D1%85%D0%B5%D1%80" class="new" title="Гейза Фехер" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Гейза_Фехер" id="wx27">Гейза Фехер</a>, по-късно детайлизира <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B5%D0%BB_%D0%A8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D0%B8%D0%BB" title="Карел Шкорпил" wx:linktype="known" wx:pagename="Карел_Шкорпил" wx:page_id="128633" id="wx28">Карел Шкорпил</a>, а първите археологически сондажи и проучвания - <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B0%D1%84%D0%B0%D0%B8%D0%BB_%D0%9F%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2" title="Рафаил Попов" wx:linktype="known" wx:pagename="Рафаил_Попов" wx:page_id="108817" id="wx29">Рафаил Попов</a>. Повечето учени в началото концентрират усилията си да анализират и обяснят същността на Мадарския релеф. Според първите публикации той изобразява <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D1%80%D1%83%D0%BC" title="Хан Крум" wx:linktype="known" wx:pagename="Хан_Крум" wx:page_id="19309" id="wx30">хан Крум</a>. Втора научна школа свързва създаването му с <a href="/wbg/%D0%9E%D0%BC%D1%83%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%B3" title="Омуртаг" wx:linktype="known" wx:pagename="Омуртаг" wx:page_id="23500" id="wx31">Омуртаг</a>, а най-новите обяснения на сравнително младата генерация археолози и учени са, че най-вероятно това е образ на Бога - <a href="/wbg/%D0%95%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC" title="Епоним" wx:linktype="known" wx:pagename="Епоним" wx:page_id="150278" id="wx32">епоним</a> на българите. За сравнение подобно конно изображение на Бог Ахурамазда съществува близо до <a href="/wbg/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%8F" title="Персия" wx:linktype="known" wx:pagename="Персия" wx:page_id="106227" id="wx33">персийската</a> столица <a href="/wbg/%D0%9A%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D1%84%D0%BE%D0%BD" class="new" title="Ктезифон" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ктезифон" id="wx34">Ктезифон</a>, но е по-ранно и стилистично различно. Освен това е в обща композиция с персийски владетел, на когото връчва знаците на властта. Възможно е, допускат някои учени, Мадарският релеф да е заимстван, запаметен от българите по пътя им към земите на <a href="/wbg/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%8F" title="Византия" wx:linktype="known" wx:pagename="Византия" wx:page_id="9969" id="wx35">Византийската империя</a> и изваян в скалите като знак на българското им притежаване.</p>

<p id="wx36">От <a href="/wbg/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="2823" id="wx37">2003</a> година екип на доц. Неделчо Неделчев и Георги Атанасов от Шуменския регионален исторически музей и Шуменския университет локализираха и проучиха местна работилница за оброчни плочки с образа на тракийския конник. Въз основа на иконографска близост доцент Неделчев се опита да обоснове наличието на Мадарския релеф със запазената традиция да се почита конникът. В местния музей се съхранява и един от малкото запазени по нашите земи слънчеви часовници с изображение на Орфей, което е пряко свидетелство за наличие на орфически култ.</p>

<p id="wx38">Площта около светилището вероятно е мащабно сателитно селище на големия култов комплекс под скалите - все още непроучена, поради липса на средства. В средата на 20-ти век е разкопана твърде голяма по площ римска вила (над 2 декара), разположена на възвишение над сегашната ж.п. гара.</p>

<p id="wx39">Проучени са няколко раннохристиянски светилища. Най-интересни са уникалните по запазеността и мащабността си български култови комплекси, които продължават под скалния релеф към град <a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%BD" title="Каспичан" wx:linktype="known" wx:pagename="Каспичан" wx:page_id="4065" id="wx40">Каспичан</a> и в посока на изток към село <a href="/wbg/%D0%9A%D1%8E%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D1%87%D0%B0" title="Кюлевча" wx:linktype="known" wx:pagename="Кюлевча" wx:page_id="13207" id="wx41">Кюлевча</a>. Най-голямото от тях представлява постройка, разположена на около 100 квадратни метра, със запазени стени до над 2 метра, изградено около самотен скален къс, явно свързан с обожествяването му.</p>

<a id="_.D0.93.D0.BE.D0.BB.D1.8F.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BF.D0.B5.D1.89.D0.B5.D1.80.D0.B0" name=".D0.93.D0.BE.D0.BB.D1.8F.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BF.D0.B5.D1.89.D0.B5.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Голямата пещера" id="wxsec3"><h2 id="wx42">Голямата пещера</h2>

<p id="wx43">Още древните траки превръщат Мадарската Голяма пещера в светилище. Намерени са оброчни плочки на Богинята-майка <a href="/wbg/%D0%91%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%B4%D0%B0" title="Бендида" wx:linktype="known" wx:pagename="Бендида" wx:page_id="165577" id="wx44">Бендида</a>, на <a href="/wbg/%D0%A2%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5_%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D1%84%D0%B8" class="new" title="Трите нимфи" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Трите_нимфи" id="wx45">Трите нимфи</a> и на <a href="/wbg/%D0%90%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D0%B9" title="Асклепий" wx:linktype="known" wx:pagename="Асклепий" wx:page_id="58714" id="wx46">Асклепий</a>. Най-интересен обаче е фрагментът от <a href="/wbg/%D0%9C%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%80" title="Мрамор" wx:linktype="known" wx:pagename="Мрамор" wx:page_id="53503" id="wx47">мраморен</a> къс със <a href="/wbg/%D0%97%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%BA" title="Зодиак" wx:linktype="known" wx:pagename="Зодиак" wx:page_id="112976" id="wx48">зодиакалните</a> знаци, което е пряко доказателтво, че в скалния храм е пребивавал прорицател-гадател, какъвто вероятно е имало в по-големите тракийски светилища, споменати от античните извори. Родопските светилища са посещавани и от гърци и <a href="/wbg/%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B8" title="Римляни" wx:linktype="known" wx:pagename="Римляни" wx:page_id="74106" id="wx49">римляни</a>, поради граничната зона. Светилищата на север от <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D0%BC%D1%83%D1%81" title="Хемус" wx:linktype="known" wx:pagename="Хемус" wx:page_id="47413" id="wx50">Хемус</a> остават сравнително непознати за античните автори, като изключим <a href="/wbg/%D0%A5%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%81" class="new" title="Хелис" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Хелис" id="wx51">Хелис</a> и зафиксирания там култ към Залмоксис.</p>

<a id="_.D0.A5.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BF.D0.B0.D1.80.D0.B0.D0.BA.D0.BB.D0.B8.D1.81_.D0.BF.D0.BE.D0.B4_.D0.93.D0.BE.D0.BB.D1.8F.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BF.D0.B5.D1.89.D0.B5.D1.80.D0.B0" name=".D0.A5.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BF.D0.B0.D1.80.D0.B0.D0.BA.D0.BB.D0.B8.D1.81_.D0.BF.D0.BE.D0.B4_.D0.93.D0.BE.D0.BB.D1.8F.D0.BC.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.BF.D0.B5.D1.89.D0.B5.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Християнският параклис под Голямата пещера" id="wxsec4"><h2 id="wx52">Християнският параклис под Голямата пещера</h2>

<p id="wx53">По това време в подножието на скалата, в близост до Голямата пещера е изграден и манастирски параклис. Според няколко ясновидки той е бил посветен на местна светица, чието име е забравено. Параклисът е разрушен през 14-тото столетие по време на унищожително земетресение, затрупало и единствения стълбищен достъп (така наречения таен вход) до крепостта на скалното плато. Крепостта е изградена през 2-3 век преди новата ера, подновявана от римляни, българи и византийци. Има сведения, че съществува до идването на османските орди.</p>

<a id="_.D0.9F.D1.80.D0.B0.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BA.D1.83.D0.BB.D1.82.D0.BE.D0.B2_.D1.86.D0.B5.D0.BD.D1.82.D1.8A.D1.80" name=".D0.9F.D1.80.D0.B0.D0.B1.D1.8A.D0.BB.D0.B3.D0.B0.D1.80.D1.81.D0.BA.D0.B8_.D0.BA.D1.83.D0.BB.D1.82.D0.BE.D0.B2_.D1.86.D0.B5.D0.BD.D1.82.D1.8A.D1.80"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Прабългарски култов център" id="wxsec5"><h2 id="wx54">Прабългарски култов център</h2>

<p id="wx55">Според някои археолози вероятно култовият център на българите е бил тук и може би това е митичната Мундрага, спомената от средновековни автори. Напълно е възможно и тук да са били летните резиденции на хановете. От периода на цар Борис Михаил покръстителя са запазени няколко големи християнски постройки - църкви и манастири, които носят следи от пожар.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.BE.D1.85.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D0.B0.D0.B7.D0.B8.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.BE.D1.85.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0.D1.82.D0.B0_.D0.B1.D0.B0.D0.B7.D0.B8.D0.BB.D0.B8.D0.BA.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Раннохристиянската базилика" id="wxsec6"><h2 id="wx56">Раннохристиянската базилика</h2>

<p id="wx57">Намиращият се на стотина метра манастир, на полегата поляна, с изглед на север, е раннохристиянски. Твърде мащабен и с явни сведетелства (допреди да бъде разграбен от иманярите) за раскош. Землището е известно и със скалния си манастир от 14-15 век, с десетина скални килии. Най-много от тях обаче са по скалния венец на огромна височина (често над 40-50 метра) източно от Мадарския релеф и от Голямата пещера. Това е най-значителният по нашите земи скален манастирски комплекс с няколко десетки килии, просъществували като монашеско общежитие над 2 века.</p>

<a id="_.D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.BE.D1.85.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D1.81.D0.BA.D0.B0.D0.BB.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.BE.D0.B1.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B0" name=".D0.A0.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D0.BE.D1.85.D1.80.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B8.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B0_.D1.81.D0.BA.D0.B0.D0.BB.D0.BD.D0.B0_.D0.B3.D1.80.D0.BE.D0.B1.D0.BD.D0.B8.D1.86.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Раннохристиянска скална гробница" id="wxsec7"><h2 id="wx58">Раннохристиянска скална гробница</h2>

<p id="wx59">На около 3 километра от Мадарския релеф, в посока към Каспичан още преди 1944-та година е проучена скалната раннохристиянска гробница в местността "Кирека". Уникалността и е, че е изцяло вкопана в скалния отвес и носи всички белези на трако-римските некрополни съоръжения от 4-5 век. От двете и страни в скалата са издълбани урни, едната от които е с канал за отичане, а може би за събиране на сакрална течност. Входът е украсен с плитък, но богато фрагментиран кръст с големина над 1 метър. Жлебовете на входа подсказват, че е бил затварян с масивна врата и дълго време е бил използван. Някои учени изказват предположения, че това е гробницата на цар Борис Михаил, отдалечил се в близкия манастир, който е с пряка видимост към Плиска.</p>

<a id="_.D0.97.D0.B0_.D0.B0.D1.80.D1.85.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BC.D1.83.D0.B7.D0.B5.D0.B9_.D0.BF.D1.80.D0.B8_.D0.9C.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D1.80.D0.B0" name=".D0.97.D0.B0_.D0.B0.D1.80.D1.85.D0.B5.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8.D1.8F.D1.82_.D0.BC.D1.83.D0.B7.D0.B5.D0.B9_.D0.BF.D1.80.D0.B8_.D0.9C.D0.B0.D0.B4.D0.B0.D1.80.D0.B0"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="За археологическият музей при Мадара" id="wxsec8"><h2 id="wx60">За археологическият музей при Мадара</h2>

<p id="wx61">Повече от 20 години археологическият музей в Мадара е затворен поради липса на средства за ремонта му. Притежание на музея са неолитни оръдия на труда и един от малкото намерени златни коланни накити на българите от Първото българско царство.</p>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wbg/index.php?title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B8:Categories&amp;article=%D0%9C%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%80%D0%B0_%28%D0%B0%D1%80%D1%85%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%29" title="Специални:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Специални:Categories" id="wx62">Категории</a>: <span dir="ltr" id="wx63"><a href="/wbg/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F:%D0%A0%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8_%D0%B2_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F" title="Категория:Резервати в България" wx:linktype="known" wx:pagename="Категория:Резервати_в_България" wx:page_id="31844" id="wx64">Резервати в България</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx65">Мадара</p>
</wx:argument><wx:argument name="2">
<p id="wx66">Мадара (пояснение)</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
