<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Sakya</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Sakya"/>
<meta name="wx_page_id" content="252121"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Sakya" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Sakya</h1>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wno/Bilde:Sakya_Monastery%2C_Tibet.jpg" title="Sakyakloster &quot;grå jord&quot; i Tibet" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Sakya_Monastery,_Tibet.jpg" id="wx3"><img src="/wno/Bilde:Sakya_Monastery%2C_Tibet.jpg" alt="Sakyakloster &quot;grå jord&quot; i Tibet" width="250" id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Sakyakloster "grå jord" i Tibet</p>
</div>
</div>

<p id="wx7"><b id="wx8">Sakya</b> (<i id="wx9">grå jord</i>) er et buddhistisk kloster som ble grunnlagt i <a href="/wno/1073" title="1073" wx:linktype="known" wx:pagename="1073" wx:page_id="6804" id="wx10">1073</a> av <a href="/wno/Kh%C3%B8n_K%C3%B8nchog_Gyalpo" title="Khøn Kønchog Gyalpo" wx:linktype="known" wx:pagename="Khøn_Kønchog_Gyalpo" wx:page_id="258542" id="wx11">Khön Knöchog Gyalpo</a> (1034-1102), nær Shigatse i sør-<a href="/wno/Tibet" title="Tibet" wx:linktype="known" wx:pagename="Tibet" wx:page_id="37142" id="wx12">Tibet</a>. Fra dette klosteret oppstod Sakya-tradisjonen innenfor <a href="/wno/Tibetansk_buddhisme" title="Tibetansk buddhisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Tibetansk_buddhisme" wx:page_id="97056" id="wx13">tibetansk buddhisme</a>. Fem store mestere gjorde klosteret til et velkjent og respektert sted for undervisning i buddhistisk visdom:</p>

<ul id="wx14">
<li id="wx15"><a href="/wno/Sachen_Kunga_Nyingpo" class="new" title="Sachen Kunga Nyingpo" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sachen_Kunga_Nyingpo" id="wx16">Sachen Kunga Nyingpo</a></li>

<li id="wx17"><a href="/wno/Sonam_Tsemo" class="new" title="Sonam Tsemo" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sonam_Tsemo" id="wx18">Sonam Tsemo</a></li>

<li id="wx19"><a href="/wno/Drakpa_Gyaltsen" class="new" title="Drakpa Gyaltsen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Drakpa_Gyaltsen" id="wx20">Drakpa Gyaltsen</a></li>

<li id="wx21"><a href="/wno/Sakya_Pandita_Kunga_Gyaltsen" class="new" title="Sakya Pandita Kunga Gyaltsen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sakya_Pandita_Kunga_Gyaltsen" id="wx22">Sakya Pandita Kunga Gyaltsen</a></li>

<li id="wx23"><a href="/wno/Dromt%C3%B6n_Ch%C3%B6gyal_Phagpa" class="new" title="Dromtön Chögyal Phagpa" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Dromtön_Chögyal_Phagpa" id="wx24">Dromtön Chögyal Phagpa</a>
<p id="wx25">.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx26">Senere utviklet det seg tre undertradisjoner, som videreførte læren fra Sakya Pandita:</p>

<ul id="wx27">
<li id="wx28"><i id="wx29">Sakya</i>
<p id="wx30">-tradisjonen grunnlagt av de fem store mestrene</p>
</li>

<li id="wx31"><i id="wx32"><a href="/wno/Ngor" title="Ngor" wx:linktype="known" wx:pagename="Ngor" wx:page_id="268320" id="wx33">Ngor</a></i>
<p id="wx34">-tradisjonen, grunnlagt av <i id="wx35">Ngorpa Kunga Zanpo</i></p>
</li>

<li id="wx36"><i id="wx37"><a href="/wno/Tsar" title="Tsar" wx:linktype="known" wx:pagename="Tsar" wx:page_id="11810" id="wx38">Tsar</a></i>
<p id="wx39">-tradisjonen grunnlagt av Tsarchen Ödsal Gyamtso.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx40">Ut av Sakya-tradisjonen utviklet det seg i tillegg tre selvstendige undertradisjoner, kalt <i id="wx41">Bulug</i>-, <i id="wx42"><a href="/wno/Jonangpa" class="new" title="Jonangpa" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Jonangpa" id="wx43">Jonangpa</a></i>- og <i id="wx44">Bodong</i>-tradisjonen.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Kh.C3.B6n-familiens_linje" name="Kh.C3.B6n-familiens_linje"/>
<wx:section level="2" title="Khön-familiens linje" id="wxsec2"><h2 id="wx45">Khön-familiens linje</h2>

<p id="wx46">I flere århundrer har nesten alle lamaer i Sakya-tradisjonen inkarnerert bevisst i to grener av Khön-familien. Denne familien kan påvise stamtavlen sin til den første oversettelsesperioden i Tibet i 8./9. århundre. En forfader har vært disippel av den store tantriske mesteren <a href="/wno/Padmasambhava" title="Padmasambhava" wx:linktype="known" wx:pagename="Padmasambhava" wx:page_id="257136" id="wx47">Padmasambhava</a> og var blant de første syv tibetere som ble viet til munker i klosteret <a href="/wno/Samyeling" class="new" title="Samyeling" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Samyeling" id="wx48">Samyeling</a>.</p>

<a id="L.C3.A6re" name="L.C3.A6re"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Lære" id="wxsec3"><h2 id="wx49">Lære</h2>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx50"><a href="/wno/Bilde:Hevraja.JPG" title=" Hevajra-meditasjonsguddom" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Hevraja.JPG" id="wx51"><img src="/wno/Bilde:Hevraja.JPG" alt=" Hevajra-meditasjonsguddom" width="200" id="wx52"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx53">
<p id="wx54">Hevajra-meditasjonsguddom</p>
</div>
</div>

<p id="wx55">Den viktigste delen av tantrisk lærdom i Sakya-tradisjonen ble oversatt fra sanskrit av Bari Lotsawa (1040-1112). Født i den tibetanske provinsen øst-Kham reiste han til India, og traff den tantriske mesteren <i id="wx56">Virupa</i>. Han oversatt forskjellige tantriske tekster og tatt dem med til Tibet. De fem store mestrene baserte lærdommen sin på disse oversettelsene, som opprinnelig stammer fra Virupa. De overtok <i id="wx57">mahamudra</i>-læren hans og lærte av mange andre mestrene også. <i id="wx58">Sachen Kunga Nyingpo</i> ble ansett som en emanasjon av <a href="/wno/Avalokitesvara" class="new" title="Avalokitesvara" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Avalokitesvara" id="wx59">Avalokitesvara</a>, medfølelses-<a href="/wno/Bodhisattva" title="Bodhisattva" wx:linktype="known" wx:pagename="Bodhisattva" wx:page_id="131028" id="wx60">bodhisattvaen</a> og av visdoms-bodhisattvaen <a href="/wno/Manjushri" class="new" title="Manjushri" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Manjushri" id="wx61">Manjushri</a>. Han er berømt for sine skrifter om <i id="wx62">Hevajra</i>-tantraen og utarbeidet den spesielle Sakya-læren kalt <i id="wx63">Lamdre</i> (vei og frukt). Sakya-Pandita Kunga Gyaltsen, den sjette tronholder av Sakya, var i sin tid vidt kjent for sin lærdom og visdom om <a href="/wno/Sutra" title="Sutra" wx:linktype="known" wx:pagename="Sutra" wx:page_id="488508" id="wx64">Sutra</a> og <a href="/wno/Tantra" title="Tantra" wx:linktype="known" wx:pagename="Tantra" wx:page_id="117759" id="wx65">Tantra</a> generelt. Hans verk om logikk ble et standardverk om temaet i tibetansk buddhisme helt frem til vår tid. Sakya overtok læren av <a href="/wno/Kadampa" title="Kadampa" wx:linktype="known" wx:pagename="Kadampa" wx:page_id="254805" id="wx66">Kadampa</a>-tradisjonen også. Læren om den tantriske meditationsguddomen <a href="/wno/Vajrakila" class="new" title="Vajrakila" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Vajrakila" id="wx67">Vajrakila</a> ble allerede overdratt fra Padmasambhava til forfaderen av Khön-familien i det 9. århundre. Praksisen med <a href="/wno/Vajrayogini" class="new" title="Vajrayogini" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Vajrayogini" id="wx68">Vajrayogini</a> ble gitt fra den indiske mester <a href="/wno/Naropa" class="new" title="Naropa" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Naropa" id="wx69">Naropa</a> til en av familieforfedrene også.</p>

<a id="Ber.C3.B8mte_mestere_i_Sakya-tradisjonen" name="Ber.C3.B8mte_mestere_i_Sakya-tradisjonen"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Berømte mestere i Sakya-tradisjonen" id="wxsec4"><h2 id="wx70">Berømte mestere i Sakya-tradisjonen</h2>

<ul id="wx71">
<li id="wx72">
<p id="wx73">Khön Könchog Gyalpo (1034-1102), 1.Tronholder (Th.)</p>
</li>

<li id="wx74">
<p id="wx75">Bari Lotsawa Rinchen Dragpa (1040-1112), 2.Th</p>
</li>

<li id="wx76">
<p id="wx77">Sachen Kunga Nyingpo (1092-1158), 3.Th.</p>
</li>

<li id="wx78">
<p id="wx79">Sonam Tsemo (1142-1182), 4.Th.</p>
</li>

<li id="wx80">
<p id="wx81">Dragpa Gyaltsen (1147-1216), 5.Th.</p>
</li>

<li id="wx82">
<p id="wx83">Sakya Pandita Kunga Gyaltsen (1182-1251), 6.Th.</p>
</li>

<li id="wx84">
<p id="wx85">Dromtön Chögyal Phagpa (1235-1280).</p>
</li>

<li id="wx86">
<p id="wx87">Buton Rinchen Drub (1290-1364),</p>
</li>

<li id="wx88">
<p id="wx89">Dolpopa Sherab Gyaltsen (1292-1361),</p>
</li>

<li id="wx90">
<p id="wx91">Lama Dampa Sonam Gyaltsen (1312-1375), 14.Th.</p>
</li>

<li id="wx92">
<p id="wx93">Ngor Chen Kunga Zangpo (1382-1456), grunnlegger av <a href="/wno/Ngor" title="Ngor" wx:linktype="known" wx:pagename="Ngor" wx:page_id="268320" id="wx94">Ngor</a>-tradisjonen</p>
</li>

<li id="wx95">
<p id="wx96">Gongma Kunga Lodrö (1729-1783), linjeholder i alle viktige Sakya-tradisjoner</p>
</li>

<li id="wx97"><a href="/wno/Jamyang_Khyentse_Wangpo" title="Jamyang Khyentse Wangpo" wx:linktype="known" wx:pagename="Jamyang_Khyentse_Wangpo" wx:page_id="66007" id="wx98">Jamyang Khyentse Wangpo</a>
<p id="wx99">(1820-1892), grunnlegger av <a href="/wno/Rime" title="Rime" wx:linktype="known" wx:pagename="Rime" wx:page_id="253382" id="wx100">Rime</a>-bevegelsen</p>
</li>

<li id="wx101">
<p id="wx102">Satön Dorje Chang Ngawang Legpa (1864-1941)</p>
</li>

<li id="wx103"><a href="/wno/Jamyang_Khyentse_Ch%C3%B6kyi_Lodr%C3%B6" class="new" title="Jamyang Khyentse Chökyi Lodrö" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Jamyang_Khyentse_Chökyi_Lodrö" id="wx104">Jamyang Khyentse Chökyi Lodrö</a>
<p id="wx105">(1893-1959)</p>
</li>

<li id="wx106">
<p id="wx107">Ngawang Thutob Wangchuk (1900-1950)</p>
</li>
</ul>

<a id="Lensherrer_over_Tibet" name="Lensherrer_over_Tibet"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Lensherrer over Tibet" id="wxsec5"><h2 id="wx108">Lensherrer over Tibet</h2>

<p id="wx109">I året 1264 fått Dromtön Chögyal Phagspa lensherrskap over Tibet i nesten 100 år fra den mongolske Yuan-Keiseren <a href="/wno/Kubilai_Khan" title="Kubilai Khan" wx:linktype="known" wx:pagename="Kubilai_Khan" wx:page_id="394847" id="wx110">Kubilai Khan</a>. Ved overgangen til Ming-dynastiet i Kina (1368-1644) mistet Sakya-tradisjonen maktposisjonen sin igjen. Senere gikk herrskapet over til Gelug-skolen med <a href="/wno/Dalai_Lama" title="Dalai Lama" wx:linktype="known" wx:pagename="Dalai_Lama" wx:page_id="37128" id="wx111">Dalai Lamaen</a> som verdenslig hersker i Tibet frem til 1959.</p>

<a id="Linjeholdere" name="Linjeholdere"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Linjeholdere" id="wxsec6"><h2 id="wx112">Linjeholdere</h2>

<p id="wx113">Den nåværende tronholderen og linjeholderen i Sakya-tradisjonen er Sakya-Trizin. Han er ansett som inkarnasjon av Avalokitesvara og Manjushri også. Tronholderoppgaven skifter regelmessig mellom grenene i Khön-familien, og derfor har ikke inkarnasjons-arverekken så sentral betydning som den har i de fleste andre store tradisjoner, <a href="/wno/Nyingma" title="Nyingma" wx:linktype="known" wx:pagename="Nyingma" wx:page_id="251583" id="wx114">Nyingma</a>, <a href="/wno/Kagyu" title="Kagyu" wx:linktype="known" wx:pagename="Kagyu" wx:page_id="252018" id="wx115">Kagyu</a> og <a href="/wno/Gelug" title="Gelug" wx:linktype="known" wx:pagename="Gelug" wx:page_id="252779" id="wx116">Gelug</a>. Både Sakya Trizin og hans søster <i id="wx117">Jetsun Kushog Chimey Luding</i> (linjeholder i Sakya-tradisjonen) underviser av og til i Europa og Amerika. Jetsun Kushog Chimey Luding anses som en emanasjon av <a href="/wno/Tara_%28buddhisme%29" title="Tara (buddhisme)" wx:linktype="known" wx:pagename="Tara_(buddhisme)" wx:page_id="252494" id="wx118">Tara</a>, <a href="/wno/Prajnaparamita" title="Prajnaparamita" wx:linktype="known" wx:pagename="Prajnaparamita" wx:page_id="274326" id="wx119">Prajnaparamita</a> og <a href="/wno/Vajrayogini" class="new" title="Vajrayogini" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Vajrayogini" id="wx120">Vajrayogini</a> samtidig.</p>

<a id="Undertradisjoner" name="Undertradisjoner"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Undertradisjoner" id="wxsec7"><h2 id="wx121">Undertradisjoner</h2>

<p id="wx122">Idag eksisterer fortsatt:</p>

<ul id="wx123">
<li id="wx124"><b id="wx125"><a href="/wno/Ngor" title="Ngor" wx:linktype="known" wx:pagename="Ngor" wx:page_id="268320" id="wx126">Ngor</a>-tradisjonen</b></li>

<li id="wx127"><b id="wx128">Sakya-tradisjonen</b> 

<ul id="wx129">
<li id="wx130"><b id="wx131"><a href="/wno/Bodong" class="new" title="Bodong" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bodong" id="wx132">Bodong</a></b></li>

<li id="wx133"><b id="wx134">Bulug</b></li>

<li id="wx135"><b id="wx136">Dzong</b>
<p id="wx137">, utgått fra Ngakchang Zungkyi Pal(14.Jh.)</p>
</li>

<li id="wx138"><b id="wx139"><a href="/wno/Jonangpa" class="new" title="Jonangpa" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Jonangpa" id="wx140">Jonangpa</a></b></li>
</ul>
</li>

<li id="wx141"><b id="wx142"><a href="/wno/Tsar-tradisjonen" class="new" title="Tsar-tradisjonen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tsar-tradisjonen" id="wx143">Tsar-tradisjonen</a></b></li>
</ul>

<a id="Rime-bevegelsen" name="Rime-bevegelsen"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Rime-bevegelsen" id="wxsec8"><h2 id="wx144">Rime-bevegelsen</h2>

<p id="wx145">I det 19. århundre grunnla Sakya-mesteren <a href="/wno/Jamyang_Khyentse_Wangpo" title="Jamyang Khyentse Wangpo" wx:linktype="known" wx:pagename="Jamyang_Khyentse_Wangpo" wx:page_id="66007" id="wx146">Jamyang Khyentse Wangpo</a> (1820-1892) sammen med andre mestere den såkallte "<a href="/wno/Rime" title="Rime" wx:linktype="known" wx:pagename="Rime" wx:page_id="253382" id="wx147">Rime-bevegelsen</a>". Målet var å samle og beskytte sjeldne overdragelseslinjer og forhindre sektereriske splittelser i forskjellige tradisjoner.</p>

<a id="Ekstern_lenker" name="Ekstern_lenker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Ekstern lenker" id="wxsec9"><h2 id="wx148">Ekstern lenker</h2>

<ul id="wx149">
<li id="wx150">
<p id="wx151">Sakya Resource Guide <a href="http://mypage.direct.ca/w/wattj/default.html" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx152"/></p>
</li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Sakya" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx153">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx154"><a href="/wno/Kategori:Tibetansk_buddhisme" title="Kategori:Tibetansk buddhisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Tibetansk_buddhisme" wx:page_id="454636" id="wx155">Tibetansk buddhisme</a></span> | <span dir="ltr" id="wx156"><a href="/wno/Kategori:Vajrayana" title="Kategori:Vajrayana" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Vajrayana" wx:page_id="252131" id="wx157">Vajrayana</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Sakjapa" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Sakjapa" id="wx158">Česky</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Sakya" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Sakya" id="wx159">Deutsch</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Sakjapa_koolkond" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Sakjapa_koolkond" id="wx160">Eesti</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Sakya" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Sakya" id="wx161">English</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Sakyapa" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Sakyapa" id="wx162">Français</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Sakya" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Sakya" id="wx163">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%B5%E3%82%AD%E3%83%A3%E6%B4%BE" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:サキャ派" id="wx164">日本語</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Sakja" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Sakja" id="wx165">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Sakya" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Sakya" id="wx166">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%BA%D1%8C%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Сакья" id="wx167">Русский</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E8%90%A8%E8%BF%A6%E6%B4%BE" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:萨迦派" id="wx168">中文</a></div>
</body>
</html>
