<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Langdalen</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Langdalen"/>
<meta name="wx_page_id" content="183821"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Langdalen" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Langdalen</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Langdalen</b> er et område som ligger på <a href="/wno/Holleia" title="Holleia" wx:linktype="known" wx:pagename="Holleia" wx:page_id="38048" id="wx4">Holleia</a>, <a href="/wno/Vest" title="Vest" wx:linktype="known" wx:pagename="Vest" wx:page_id="13696" id="wx5">vest</a> for tettstedet <a href="/wno/Ask_i_Ringerike" title="Ask i Ringerike" wx:linktype="known" wx:pagename="Ask_i_Ringerike" wx:page_id="346757" id="wx6">Ask</a> og vestbredden av <a href="/wno/Tyrifjorden" title="Tyrifjorden" wx:linktype="known" wx:pagename="Tyrifjorden" wx:page_id="21919" id="wx7">Tyrifjorden</a> i <a href="/wno/Ringerike" title="Ringerike" wx:linktype="known" wx:pagename="Ringerike" wx:page_id="2979" id="wx8">Ringerike</a>. Området er kjent for sin <a href="/wno/Bergverk" title="Bergverk" wx:linktype="known" wx:pagename="Bergverk" wx:page_id="122998" id="wx9">bergverksdrift</a> etter <a href="/wno/Nikkel" title="Nikkel" wx:linktype="known" wx:pagename="Nikkel" wx:page_id="18077" id="wx10">nikkel</a>.</p>

<a id="Bergverksdriften" name="Bergverksdriften"/>
<wx:section level="2" title="Bergverksdriften" id="wxsec2"><h2 id="wx11">Bergverksdriften</h2>

<p id="wx12">I <a href="/wno/1675" title="1675" wx:linktype="known" wx:pagename="1675" wx:page_id="5318" id="wx13">1675</a> ble det oppdaget <a href="/wno/Kobber" title="Kobber" wx:linktype="known" wx:pagename="Kobber" wx:page_id="594" id="wx14">kobberforekomster</a> (Cu) i et området like ved småbruket Ertelia på Holleia. Den første bergverksdriften i området startet i <a href="/wno/1688" title="1688" wx:linktype="known" wx:pagename="1688" wx:page_id="5284" id="wx15">1688</a>. På grunnlag av kobberet varte den første driften fram til <a href="/wno/1716" title="1716" wx:linktype="known" wx:pagename="1716" wx:page_id="4824" id="wx16">1716</a>. I <a href="/wno/1789" title="1789" wx:linktype="known" wx:pagename="1789" wx:page_id="1367" id="wx17">1789</a> ble det startet ny drift for framstilling av <a href="/wno/Vitriol" class="new" title="Vitriol" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Vitriol" id="wx18">vitriol</a> og brunrødt <a href="/wno/Fargestoff" title="Fargestoff" wx:linktype="known" wx:pagename="Fargestoff" wx:page_id="127991" id="wx19">fargestoff</a>, senere også <a href="/wno/Kobolt" title="Kobolt" wx:linktype="known" wx:pagename="Kobolt" wx:page_id="18081" id="wx20">kobolt</a> (Co). Malmens innhold av nikkel (Ni) ble først påvist i <a href="/wno/1837" title="1837" wx:linktype="known" wx:pagename="1837" wx:page_id="4668" id="wx21">1837</a> og <a href="/wno/Gruve" title="Gruve" wx:linktype="known" wx:pagename="Gruve" wx:page_id="33562" id="wx22">gruvedrift</a> i større skala ble så startet i <a href="/wno/1849" title="1849" wx:linktype="known" wx:pagename="1849" wx:page_id="1303" id="wx23">1849</a> av <a href="/wno/Ringerike_Nikkelverk" title="Ringerike Nikkelverk" wx:linktype="known" wx:pagename="Ringerike_Nikkelverk" wx:page_id="183708" id="wx24">Ringerike Nikkelverk</a> (<a href="/wno/1848" title="1848" wx:linktype="known" wx:pagename="1848" wx:page_id="4643" id="wx25">1848</a>-<a href="/wno/1920" title="1920" wx:linktype="known" wx:pagename="1920" wx:page_id="4561" id="wx26">1920</a>). Driften varte med noen hvileperioder fram til 1920, da selskapet gikk <a href="/wno/Konkurs" title="Konkurs" wx:linktype="known" wx:pagename="Konkurs" wx:page_id="98148" id="wx27">konkurs</a>. På det dypeste når gruva ned til 270 meter under bakkenivået.</p>

<a id="Langdalengruva" name="Langdalengruva"/>
<wx:section level="3" title="Langdalengruva" id="wxsec3"><h3 id="wx28">Langdalengruva</h3>

<p id="wx29">Langdalengruva ligger på Holleia, vest for tettstedet Ask. Totalproduksjonen var omkring 250 000 tonn brutto, hvorav 2,5-3,5% var nikkel.</p>

<a id="Erteliagruva" name="Erteliagruva"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Erteliagruva" id="wxsec4"><h3 id="wx30">Erteliagruva</h3>

<p id="wx31"><a href="/wno/Ertelia" title="Ertelia" wx:linktype="known" wx:pagename="Ertelia" wx:page_id="183700" id="wx32">Erteliagruva</a> omfatter seks nedlagte nikkelgruver som i hovedsak var i produksjon i årene <a href="/wno/1859" title="1859" wx:linktype="known" wx:pagename="1859" wx:page_id="4632" id="wx33">1859</a>-<a href="/wno/1884" title="1884" wx:linktype="known" wx:pagename="1884" wx:page_id="4608" id="wx34">1884</a> og <a href="/wno/1915" title="1915" wx:linktype="known" wx:pagename="1915" wx:page_id="4565" id="wx35">1915</a>-<a href="/wno/1917" title="1917" wx:linktype="known" wx:pagename="1917" wx:page_id="4563" id="wx36">1917</a>. Den ligger lenger sør på Holleia, ved ved <a href="/wno/%C3%85sterudtjern" title="Åsterudtjern" wx:linktype="known" wx:pagename="Åsterudtjern" wx:page_id="183746" id="wx37">Åsterudtjern</a>, litt sør for <a href="/wno/V%C3%A6leren" title="Væleren" wx:linktype="known" wx:pagename="Væleren" wx:page_id="71975" id="wx38">Væleren</a>. Totalproduksjonen var omkring 400 000 tonn brutto, hvorav 1,04% Ni, 0,69% Cu og 0,17% Co. I <a href="/wno/1866" title="1866" wx:linktype="known" wx:pagename="1866" wx:page_id="4626" id="wx39">1866</a> kom 1/7 (100 <a href="/wno/Tonn" title="Tonn" wx:linktype="known" wx:pagename="Tonn" wx:page_id="34563" id="wx40">tonn</a> nikkel) av all nikkel i verden fra Ertelia.</p>

<p id="wx41"><br id="wx42"/>
</p>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Buskerudstubb" page_id="144132"/>
<div class="stubb" id="wx43">
<div class="wx_image" wx:align="left" id="wx44"><a href="/wno/Bilde:Buskerud_vapen.png" title="Buskerudstubb" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Buskerud_vapen.png" id="wx45"><img src="/wno/Bilde:Buskerud_vapen.png" alt="Buskerudstubb" width="20" id="wx46"/></a></div>

<p id="wx47">Denne <a href="/wno/Buskerud" title="Buskerud" wx:linktype="known" wx:pagename="Buskerud" wx:page_id="2389" id="wx48">Buskerudrelaterte</a> artikkelen er dessverre <a href="/wno/Wikipedia:Fikse_en_stubb" title="Wikipedia:Fikse en stubb" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Fikse_en_stubb" id="wx49">kort eller mangelfull</a>, og du kan hjelpe Wikipedia ved å <span class="intern" id="wx50"><a href="http://wno/wno/index.php?title=Langdalen&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx51">utvide den</a></span>.</p>

<i id="wx52">En stubbmerking uten oppgitt grunn kan fjernes ved behov</i>
<p id="wx53">.</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
</wx:section></wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Langdalen" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx54">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx55"><a href="/wno/Kategori:Stubber_2008-12" class="new" title="Kategori:Stubber 2008-12" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kategori:Stubber_2008-12" id="wx56">Stubber 2008-12</a></span> | <span dir="ltr" id="wx57"><a href="/wno/Kategori:Buskerudstubber" title="Kategori:Buskerudstubber" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Buskerudstubber" wx:page_id="144154" id="wx58">Buskerudstubber</a></span> | <span dir="ltr" id="wx59"><a href="/wno/Kategori:Norderhov" title="Kategori:Norderhov" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Norderhov" wx:page_id="442117" id="wx60">Norderhov</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
</div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
</html>
