<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Cherokee</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Cherokee"/>
<meta name="wx_page_id" content="122521"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Cherokee" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Cherokee</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Andrebetydninger" page_id="31915"/>
<dl id="wx2">
<dd id="wx3"><i id="wx4">«Cherokee» har <a href="/wno/Cherokee_%28andre_betydninger%29" title="Cherokee (andre betydninger)" wx:linktype="known" wx:pagename="Cherokee_(andre_betydninger)" wx:page_id="122526" id="wx5">flere betydninger</a>.</i><wx:templateend start="wx_t1"/>
</dd>
</dl>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx6"><a href="/wno/Bilde:Cherokeenationalflagpublicdomainimage.gif" title="Cherokee-nasjonens flagg" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Cherokeenationalflagpublicdomainimage.gif" id="wx7"><img src="/wno/Bilde:Cherokeenationalflagpublicdomainimage.gif" alt="Cherokee-nasjonens flagg" id="wx8"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx9">
<p id="wx10">Cherokee-nasjonens flagg</p>
</div>
</div>

<p id="wx11"><b id="wx12">Cherokeene</b> er en nordamerikansk <a href="/wno/Indianere" title="Indianere" wx:linktype="known" wx:pagename="Indianere" wx:page_id="167145" id="wx13">indianerstamme</a>. Stammen var en del av <a href="/wno/De_fem_siviliserte_stammer" class="new" title="De fem siviliserte stammer" wx:linktype="unknown" wx:pagename="De_fem_siviliserte_stammer" id="wx14">de fem siviliserte stammer</a>, og bodde da <a href="/wno/Spania" title="Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Spania" wx:page_id="999" id="wx15">spanjolene</a> kom til <a href="/wno/Amerika" title="Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Amerika" wx:page_id="3031" id="wx16">Amerika</a> i det som i dag er det sørøstlige <a href="/wno/Amerikas_forente_stater" title="Amerikas forente stater" wx:linktype="known" wx:pagename="Amerikas_forente_stater" wx:page_id="493947" id="wx17">USA</a>. Cherokee er den eneste <a href="/wno/Nord-Amerika" title="Nord-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord-Amerika" wx:page_id="493959" id="wx18">nordamerikanske</a> stammen som har sitt eget skriftspråk. USAs regjering anerkjenner i dag tre separate grupper cherokee, <i id="wx19">The Cherokee Nation</i> med hovedsete i <a href="/wno/Talequah" class="new" title="Talequah" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Talequah" id="wx20">Talequah</a> i <a href="/wno/Oklahoma" title="Oklahoma" wx:linktype="known" wx:pagename="Oklahoma" wx:page_id="24056" id="wx21">Oklahoma</a>, <i id="wx22">United Keetoowah Band of Cherokee Indians</i>, også med hovedstad i Talequah, og <i id="wx23">Eastern Band of Cherokee Indian</i> med hovedsete i <a href="/wno/Cherokee%2C_Nord-Carolina" class="new" title="Cherokee, Nord-Carolina" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Cherokee,_Nord-Carolina" id="wx24">Cherokee i Nord-Carolina</a>. Under disse finnes mindre grupper som er anerkjent av statlige myndigheter, i <a href="/wno/Georgia_%28USA%29" title="Georgia (USA)" wx:linktype="known" wx:pagename="Georgia_(USA)" wx:page_id="405" id="wx25">Georgia</a> og <a href="/wno/Alabama" title="Alabama" wx:linktype="known" wx:pagename="Alabama" wx:page_id="5859" id="wx26">Alabama</a>, men ikke de føderale. I tillegg finnes mindre, ikke anerkjente grupper i <a href="/wno/Arkansas" title="Arkansas" wx:linktype="known" wx:pagename="Arkansas" wx:page_id="23991" id="wx27">Arkansas</a>, <a href="/wno/Tennessee" title="Tennessee" wx:linktype="known" wx:pagename="Tennessee" wx:page_id="20054" id="wx28">Tennessee</a>, <a href="/wno/Missouri" title="Missouri" wx:linktype="known" wx:pagename="Missouri" wx:page_id="22862" id="wx29">Missouri</a> og <a href="/wno/California" title="California" wx:linktype="known" wx:pagename="California" wx:page_id="494064" id="wx30">California</a>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Cherokeene" name="Cherokeene"/>
<wx:section level="2" title="Cherokeene" id="wxsec2"><h2 id="wx31">Cherokeene</h2>

<p id="wx32">I <a href="/wno/1674" title="1674" wx:linktype="known" wx:pagename="1674" wx:page_id="5319" id="wx33">1674</a> var det ca 50 000 cherokeer. Det var trolig flere tidligere, men <a href="/wno/Epidemi" title="Epidemi" wx:linktype="known" wx:pagename="Epidemi" wx:page_id="117216" id="wx34">epidemier</a> og <a href="/wno/Sykdom" title="Sykdom" wx:linktype="known" wx:pagename="Sykdom" wx:page_id="8078" id="wx35">sykdommer</a> «medbrakt» av de Soto-ekspedisjonen uttryddet nesten 75 % av alle indianere, så cherokeene har mest sannsynlig blitt rammet av disse. Også i årene etter <a href="/wno/1675" title="1675" wx:linktype="known" wx:pagename="1675" wx:page_id="5318" id="wx36">1675</a> ble stammen rammet av epidemier, spesielt <a href="/wno/Vannkopper" title="Vannkopper" wx:linktype="known" wx:pagename="Vannkopper" wx:page_id="190419" id="wx37">vannkopper</a>, som tok livet av enda flere, slik at det på <a href="/wno/1830-%C3%A5rene" title="1830-årene" wx:linktype="known" wx:pagename="1830-årene" wx:page_id="6490" id="wx38">1830-tallet</a> kun var rundt 25 000 cherokeer igjen. <a href="/wno/Trail_of_Tears" title="Trail of Tears" wx:linktype="known" wx:pagename="Trail_of_Tears" wx:page_id="237511" id="wx39">Trail of Tears</a>, <a href="/wno/Borgerkrig" title="Borgerkrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Borgerkrig" wx:page_id="52304" id="wx40">borgerkrig</a> i stammen, kriger mot andre stammer, og ikke minst <a href="/wno/Den_amerikanske_borgerkrigen" title="Den amerikanske borgerkrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_amerikanske_borgerkrigen" wx:page_id="31099" id="wx41">den amerikanske borgerkrigen</a>, tok også sin del, så på slutten av <a href="/wno/1800-tallet" title="1800-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1800-tallet" wx:page_id="5148" id="wx42">1800-tallet</a> var det rundt 20 000 cherokeer igjen. I dag er det rundt 300 000 cherokeer, men av disse er kun ca 15 000–20 000 fullblods cherokee.</p>

<p id="wx43">Rundt 200 000 av de registerte cherokeene bor i Oklahoma, mens rundt 10 000 bor i reservatet i Nord-Carolina. Resten bor i andre amerikanske stater i større eller mindre grupper.</p>

<a id="Stammens_navn_og_spr.C3.A5k" name="Stammens_navn_og_spr.C3.A5k"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Stammens navn og språk" id="wxsec3"><h2 id="wx44">Stammens navn og språk</h2>

<p id="wx45">I USA kalles stammen <i id="wx46">cherokee</i>, men navnet de oftest bruker om seg selv er <i id="wx47">ah-ni-yw-wi-ya</i>, som betyr «De ekte menneskene» eller «Det første folket». Tidligere ble også navnet <i id="wx48">Keetoowah</i> eller <i id="wx49">Kituwah</i> brukt som betegnelse på stammen og dens hovedstad. I dag brukes dette navnet kun om en av de tre anerkjente gruppene.</p>

<p id="wx50">Det er ikke full enighet om opprinnelsen til det <a href="/wno/Engelsk_spr%C3%A5k" title="Engelsk språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Engelsk_språk" wx:page_id="361965" id="wx51">engelske</a> navnet «Cherokee». En forklaring går ut på at da spanjolene kom på <a href="/wno/1540-%C3%A5rene" title="1540-årene" wx:linktype="known" wx:pagename="1540-årene" wx:page_id="6526" id="wx52">1540-tallet</a> som de hvite som møtte cherokeene, oppfattet spanjolene navnet deres som <i id="wx53">chalaki</i>, en feilhøring av <i id="wx54">tsalagi</i>. De trodde <i id="wx55">tsalagi</i> var navnet på stammen, men det var egentlig navnet på språket deres. For eksempel oversettes betegnelsen «tsi-tsa-la-gi» «jeg er cherokee», men betyr egentlig «jeg snakker cherokee». «Chalaki» skulle så ha utviklet seg til «Cherokee». Ingen av de nåværende dialekter av språket cherokee har bokstaven <a href="/wno/R" title="R" wx:linktype="known" wx:pagename="R" wx:page_id="34945" id="wx56">R</a>, men en nå utdødd sørlig dialekt hadde denne lyden, så det er mulig at navnet stammer fra <i id="wx57">tsaragi</i>.</p>

<p id="wx58">En annen forklaring er at det kommer fra et ord på <a href="/wno/Choctaw" title="Choctaw" wx:linktype="known" wx:pagename="Choctaw" wx:page_id="123079" id="wx59">choctawenes</a> språk, «chiluk-ki», som betyr «hulefolket» på grunn av de mange hulene som finnes i <a href="/wno/Appalachene" title="Appalachene" wx:linktype="known" wx:pagename="Appalachene" wx:page_id="46971" id="wx60">Appalachene</a>, der cherokeene hadde sine hjem.</p>

<p id="wx61">En nyere forklaring er at det kom fra et ord på <a href="/wno/Creek" class="new" title="Creek" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Creek" id="wx62">creek</a>-indianernes språk, «cheloke», som simpelthen betyr «de som snakker et annet språk». Denne forklaringen virker sannsynlig, fordi cherokee-språket lå temmelig langt fra de andre språkene som snakkes i sørøstlige <a href="/wno/Nord-Amerika" title="Nord-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord-Amerika" wx:page_id="493959" id="wx63">Nord-Amerika</a>. Cherokeenes språk var det eneste sørøstlige språket i den <a href="/wno/Irokesiske_spr%C3%A5k" class="new" title="Irokesiske språk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Irokesiske_språk" id="wx64">irokesiske språkfamilien</a>, selv om det ligger temmelig langt fra de språk som i dag snakkes av irokesiske folk i statene <a href="/wno/New_York_%28stat%29" title="New York (stat)" wx:linktype="known" wx:pagename="New_York_(stat)" wx:page_id="16780" id="wx65">New York</a> og <a href="/wno/Delaware" title="Delaware" wx:linktype="known" wx:pagename="Delaware" wx:page_id="23997" id="wx66">Delaware</a>. De andre språkene som ble talt hos cherokeenes naboer, for eksempel hos de fire andre «siviliserte stammene», <a href="/wno/Catawba" class="new" title="Catawba" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Catawba" id="wx67">catawba</a> og andre, tilhører alle <a href="/wno/Muskogee-spr%C3%A5k" class="new" title="Muskogee-språk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Muskogee-språk" id="wx68">muskogee-familien</a>.</p>

<a id="Klaner" name="Klaner"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Klaner" id="wxsec4"><h2 id="wx69">Klaner</h2>

<p id="wx70">Cherokeestammen var delt opp i sju klaner. Klanene hadde opprinnelig en religiøs funksjon, ettersom hver representerte de åndelige kreftene som cherokeene mente eksisterte i naturen. Dessuten representerte klanene de seremoniene som skulle utvikle et menneske fra det var født til det gikk inn i den åndelige verden ved døden. Etter hvert som cherokeene ble <a href="/wno/Kristendom" title="Kristendom" wx:linktype="known" wx:pagename="Kristendom" wx:page_id="574" id="wx71">kristnet</a> (de fleste allerede på <a href="/wno/1700-tallet" title="1700-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1700-tallet" wx:page_id="5150" id="wx72">1700-tallet</a>), forsvant klanenes betydning.</p>

<p id="wx73">Medlemskapet av en klan ble nedarvet fra moren, og klanenes egentlige overhoder var «bestemødrenes råd», en forsamling av eldre, erfarne kvinner. Det var også naturlig for cherokeene å sette kvinner høyt, og stammen var den første som valgte en kvinnelig overhøvding selv om dette først skjedde i <a href="/wno/1987" title="1987" wx:linktype="known" wx:pagename="1987" wx:page_id="1271" id="wx74">1987</a>. Alle medlemmene av en klan ble betraktet som søsken, og ekteskap innen klanen var derfor forbudt. Når en kvinne giftet seg med en mann, forlot han sin klan og flyttet inn i kvinnens.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx75"><a href="/wno/Bilde:Blowgun.jpg" title="Bruken av pusterøret demonstreres i Oconluftee Indian Village. Legg merke til at grepet om det tre meter lange pusterøret er helt inne ved ansiktet." wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Blowgun.jpg" id="wx76"><img src="/wno/Bilde:Blowgun.jpg" alt="Bruken av pusterøret demonstreres i Oconluftee Indian Village. Legg merke til at grepet om det tre meter lange pusterøret er helt inne ved ansiktet." id="wx77"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx78">
<p id="wx79">Bruken av pusterøret demonstreres i Oconluftee Indian Village. Legg merke til at grepet om det tre meter lange pusterøret er helt inne ved ansiktet.</p>
</div>
</div>

<p id="wx80">De sju klanene er:</p>

<ul id="wx81">
<li id="wx82"><b id="wx83">De ville poteters klan</b>
<p id="wx84">(<i id="wx85">Ah-ni-ga-to-ge-wi</i>), som ofte var jordbrukere. De er jordens voktere og beskyttere. Spirituelt representerte klanen den fysiske verden, <a href="/wno/Jorda" title="Jorda" wx:linktype="known" wx:pagename="Jorda" wx:page_id="3452" id="wx86">jorda</a>.</p>
</li>

<li id="wx87"><b id="wx88">De langhåredes klan</b>
<p id="wx89">(<i id="wx90">Ah-ni-gi-lo(la)-hi</i>) har fått sitt navn fordi klanens medlemmer bar håret sitt i kunstferdige frisyrer. Klanen er <a href="/wno/Tradisjon" title="Tradisjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Tradisjon" wx:page_id="234507" id="wx91">tradisjonens</a> voktere, og virket ofte som lærere, og mange av cherokeenes fredshøvdinger kom fra denne klanen. Spirituelt representerte de mennesket.</p>
</li>

<li id="wx92"><b id="wx93">Rådyrklanen</b>
<p id="wx94">(<i id="wx95">Ah-ni-(k)a-wi</i>) var dyrenes og jegernes beskyttere. De fungerte som løpere og sendebud, som sporsøkere, garvere, og andre <a href="/wno/Jakt" title="Jakt" wx:linktype="known" wx:pagename="Jakt" wx:page_id="55700" id="wx96">jaktrelaterte</a> fag. Spirituelt representerte klanen livsånden og forplantningen.</p>
</li>

<li id="wx97"><b id="wx98">Den rødhalete hauks klan</b>
<p id="wx99">(<i id="wx100">Ah-ni-tsi-sk-wa</i>) var voktere av fuglene og cherokeenes hellige fjær (som ble brukt under spesielle seremonier). De var berømte for deres bruk av meterlange pusterør som de brukte til fuglejakt. Også denne klanen fungerte ofte som sendebud. Spirituelt representerte de intellektets utvikling.</p>
</li>

<li id="wx101"><b id="wx102">Den blå kristtorns klan</b>
<p id="wx103">(<i id="wx104">Ah-ni-sa-ho-ni</i>) var ansvarlig for stammens <a href="/wno/Medisin" title="Medisin" wx:linktype="known" wx:pagename="Medisin" wx:page_id="5349" id="wx105">medisinske</a> anliggenheter og spesielt medisin til barn. En spesiell medisin laget av <a href="/wno/Kristtorn" title="Kristtorn" wx:linktype="known" wx:pagename="Kristtorn" wx:page_id="257662" id="wx106">kristtorn</a> ga klanen sitt navn. Ifølge cherokeenes <a href="/wno/Mytologi" title="Mytologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Mytologi" wx:page_id="677" id="wx107">mytologi</a> hadde dyra en gang bestemt seg for å utrydde menneskene, men plantene ville hjelpe menneskene, så for hver sykdom dyra skapte, skapte plantene en medisin som kunne kurere den. Spirituelt representerte klanen den åndelige renselse som ble utført som forberedelse til seremonier.</p>
</li>

<li id="wx108"><b id="wx109">Malingsklanen</b>
<p id="wx110">(<i id="wx111">Ah-ni-wo-di</i>) hadde som oppgave å framstille den <a href="/wno/Maling" title="Maling" wx:linktype="known" wx:pagename="Maling" wx:page_id="71420" id="wx112">malingen</a> stammen brukte i sine seremonier. Klanen samlet materiale til å framstille fire farger, som hver sto for en himmelretning og hadde en symbolsk betydning: <a href="/wno/R%C3%B8d" title="Rød" wx:linktype="known" wx:pagename="Rød" wx:page_id="15177" id="wx113">rød</a> (<a href="/wno/%C3%98st" title="Øst" wx:linktype="known" wx:pagename="Øst" wx:page_id="13695" id="wx114">øst</a>), som symboliserte kraft og helbredelse, <a href="/wno/Bl%C3%A5" title="Blå" wx:linktype="known" wx:pagename="Blå" wx:page_id="15175" id="wx115">blå</a> (<a href="/wno/Nord" title="Nord" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord" wx:page_id="13698" id="wx116">nord</a>), som symboliserte kamp og ting som skadet mennesker, <a href="/wno/Svart" title="Svart" wx:linktype="known" wx:pagename="Svart" wx:page_id="16312" id="wx117">svart</a> (<a href="/wno/Vest" title="Vest" wx:linktype="known" wx:pagename="Vest" wx:page_id="13696" id="wx118">vest</a>), som symboliserte døden og adgangen til den åndelige verden, og <a href="/wno/Hvit" title="Hvit" wx:linktype="known" wx:pagename="Hvit" wx:page_id="16313" id="wx119">hvit</a> (<a href="/wno/S%C3%B8r" title="Sør" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør" wx:page_id="13699" id="wx120">sør</a>) som symboliserte renhet, dyd og alt det gode i tilværelsen. Stammens helbredere, medisinmenn og «vise menn» kom fra denne klanen. Spirituelt representerte klanen de fire verdenshjørnene og samfunnsstrukturen og det sosiale aspektet.</p>
</li>

<li id="wx121"><b id="wx122">Ulveklanen</b>
<p id="wx123">(<i id="wx124">Ah-ni-wa-ya</i>) var menneskenes beskyttere og voktere av stammens «hellige ild». De var opprinnelig <a href="/wno/Ulv" title="Ulv" wx:linktype="known" wx:pagename="Ulv" wx:page_id="122026" id="wx125">ulvejegere</a>, og var de eneste medlemmene av stammen som kunne drepe ulver. De fleste av stammens krigere og krigshøvdinger kom fra denne klanen. Spirituelt representerte den adgangen til den åndelige verden og utviklingen av en høyere bevissthet.</p>
</li>
</ul>

<a id="Historie" name="Historie"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Historie" id="wxsec5"><h2 id="wx126">Historie</h2>

<a id="Forhistorisk_tid" name="Forhistorisk_tid"/>
<wx:section level="3" title="Forhistorisk tid" id="wxsec7"><h3 id="wx127">Forhistorisk tid</h3>

<p id="wx128">Ifølge en av cherokeenes legender stammet folket opprinnelig fra en eller flere øyer i <a href="/wno/Atlanterhavet" title="Atlanterhavet" wx:linktype="known" wx:pagename="Atlanterhavet" wx:page_id="4650" id="wx129">Atlanterhavet</a> øst for <a href="/wno/S%C3%B8r-Amerika" title="Sør-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Amerika" wx:page_id="493961" id="wx130">Sør-Amerika</a>. De ble angrepet av mange stammer, men Gud hjalp dem, og de seiret. Da Gud skapte cherokeene hadde han gitt deres «vise menn» mange mystiske krefter som de skulle bruke til å hjelpe folket som bodde i store byer med mange høye bygninger. Imidlertid var det noen av de vise menn som begynte å bruke sine krefter til andre formål enn det Gud hadde tenkt. Gud beordret dermed folket til å ta sin hellige ild, og reise vekk fra øyene sine. Noen dro til <a href="/wno/Asia" title="Asia" wx:linktype="known" wx:pagename="Asia" wx:page_id="493990" id="wx131">Asia</a>, noen til <a href="/wno/India" title="India" wx:linktype="known" wx:pagename="India" wx:page_id="489" id="wx132">India</a>, noen <a href="/wno/S%C3%B8r-Amerika" title="Sør-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Amerika" wx:page_id="493961" id="wx133">Sør-Amerika</a> og noen til <a href="/wno/Nord-Amerika" title="Nord-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord-Amerika" wx:page_id="493959" id="wx134">Nord-Amerika</a>. De vise mennene ble igjen på øyene, men da folket var vekk, ødela Gud de store byene ved å la jorda synka, så både byene og øyene nå ligger under havet.</p>

<p id="wx135">Legenden minner om flere sør- og mellomamerikanske indianeres legender, samt den europeiske legenden om <a href="/wno/Atlantis" title="Atlantis" wx:linktype="known" wx:pagename="Atlantis" wx:page_id="81002" id="wx136">Atlantis</a>. <a href="/wno/Antropologi" title="Antropologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Antropologi" wx:page_id="494112" id="wx137">Antropologer</a> har konstatert at cherokeenes kurvfletting og lærtøy ligner mer på det som bli framstilt av nåværende sør- og mellomamerikanske stammer enn av øvrige nordamerikanske stammer.</p>

<p id="wx138">Det man i dag kan konstatere gjennom <a href="/wno/Arkeologi" title="Arkeologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Arkeologi" wx:page_id="494111" id="wx139">arkeologiske</a> funn og <a href="/wno/Lingvistikk" title="Lingvistikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Lingvistikk" wx:page_id="3949" id="wx140">lingvistikk</a> tyder på at cherokeene i forhistorisk tid bodde i et område som i dag omfatter den sørlige delen av <a href="/wno/Texas" title="Texas" wx:linktype="known" wx:pagename="Texas" wx:page_id="3984" id="wx141">Texas</a> og nordlige <a href="/wno/Mexico" title="Mexico" wx:linktype="known" wx:pagename="Mexico" wx:page_id="675" id="wx142">Mexico</a>. Derfra flytta de allerede i forhistorisk tid nord til området rundt <a href="/wno/De_store_sj%C3%B8er" title="De store sjøer" wx:linktype="known" wx:pagename="De_store_sjøer" wx:page_id="33538" id="wx143">De store sjøer</a>, hvor de kom i kontakt med <a href="/wno/Irokesere" title="Irokesere" wx:linktype="known" wx:pagename="Irokesere" wx:page_id="205887" id="wx144">irokesiske</a> stammer, som blant annet påvirket cherokeenes språk, så det i dag er medlem av den irokesiske språkstammen, selv om det ikke var slik opprinnelig. Dette tyder på et opphold og en påvirkning gjennom flere tusen år.</p>

<p id="wx145">Legender fra blant annet <a href="/wno/Delaware" title="Delaware" wx:linktype="known" wx:pagename="Delaware" wx:page_id="23997" id="wx146">Delaware</a>-indianere forteller at etter kriger med andre irokesiske stammer, ble cherokeene drevet sørover ved begynnelsen av historisk tid (det vil si noenlunde samtidig med at de første hvite kom til Amerika). Moderne forskere er dog forholdsvis enige i at dette ikke kan stemme. Da de hvite kom til Amerika talte cherokeene 50 000 mennesker, langt flere enn noen av de andre irokesiske stammene, så da kan ikke cherokeene ha blitt fordrevet med makt. Samtidig ligger det cherokeiske språket så langt fra de andre irokesiske språkene at man mener atskillelsen må ha skjedd langt tidligere, og de fleste er enige om at cherokeenes vandring mot sør må ha funnet sted rundt 1 000 år før vår tidsregning.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx147"><a href="/wno/Bilde:RainySmokies.jpg" title="Det var i fjell som disse i Great Smoky Mountains at de Soto møtte cherokeene." wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:RainySmokies.jpg" id="wx148"><img src="/wno/Bilde:RainySmokies.jpg" alt="Det var i fjell som disse i Great Smoky Mountains at de Soto møtte cherokeene." id="wx149"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx150">
<p id="wx151">Det var i fjell som disse i <a href="/wno/Great_Smoky_Mountains" class="new" title="Great Smoky Mountains" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Great_Smoky_Mountains" id="wx152">Great Smoky Mountains</a> at de Soto møtte cherokeene.</p>
</div>
</div>

<p id="wx153">Da de første hvite, nærmere bestemt <a href="/wno/Hernando_de_Soto" title="Hernando de Soto" wx:linktype="known" wx:pagename="Hernando_de_Soto" wx:page_id="123107" id="wx154">Hernando de Sotos</a> ekspedisjon, traff cherokeene, levde de i den sørlige delen av <a href="/wno/Appalachene" title="Appalachene" wx:linktype="known" wx:pagename="Appalachene" wx:page_id="46971" id="wx155">Appalachene</a>. Cherokeene kontrollerte et område på ca. 350 000 <a href="/wno/Km%C2%B2" title="Km²" wx:linktype="known" wx:pagename="Km²" wx:page_id="6281" id="wx156">km²</a>, som strakte seg over de nåværende statene <a href="/wno/Kentucky" title="Kentucky" wx:linktype="known" wx:pagename="Kentucky" wx:page_id="24029" id="wx157">Kentucky</a>, <a href="/wno/Vest-Virginia" title="Vest-Virginia" wx:linktype="known" wx:pagename="Vest-Virginia" wx:page_id="494068" id="wx158">Vest-Virginia</a>, <a href="/wno/Virginia" title="Virginia" wx:linktype="known" wx:pagename="Virginia" wx:page_id="24073" id="wx159">Virginia</a>, <a href="/wno/Nord-Carolina" title="Nord-Carolina" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord-Carolina" wx:page_id="494055" id="wx160">Nord-Carolina</a>, <a href="/wno/S%C3%B8r-Carolina" title="Sør-Carolina" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Carolina" wx:page_id="24070" id="wx161">Sør-Carolina</a>, <a href="/wno/Georgia_%28USA%29" title="Georgia (USA)" wx:linktype="known" wx:pagename="Georgia_(USA)" wx:page_id="405" id="wx162">Georgia</a>, <a href="/wno/Alabama" title="Alabama" wx:linktype="known" wx:pagename="Alabama" wx:page_id="5859" id="wx163">Alabama</a> og <a href="/wno/Tennessee" title="Tennessee" wx:linktype="known" wx:pagename="Tennessee" wx:page_id="20054" id="wx164">Tennessee</a>.</p>

<a id="Fra_ca_1630_til_den_amerikanske_revolusjon" name="Fra_ca_1630_til_den_amerikanske_revolusjon"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Fra ca 1630 til den amerikanske revolusjon" id="wxsec8"><h3 id="wx165">Fra ca <a href="/wno/1630" title="1630" wx:linktype="known" wx:pagename="1630" wx:page_id="5486" id="wx166">1630</a> til <a href="/wno/Den_amerikanske_revolusjon" title="Den amerikanske revolusjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_amerikanske_revolusjon" wx:page_id="92602" id="wx167">den amerikanske revolusjon</a></h3>

<p id="wx168">Selv om de Soto møtte cherokeene allerede i <a href="/wno/1541" title="1541" wx:linktype="known" wx:pagename="1541" wx:page_id="5640" id="wx169">1541</a>, levde stammen i mange år uten nevneverdig kontakt med de hvite. Først etter Virginias <a href="/wno/Koloni" title="Koloni" wx:linktype="known" wx:pagename="Koloni" wx:page_id="25713" id="wx170">kolonisering</a> fikk stammen igjen kontakt med hvite, denne gang <a href="/wno/England" title="England" wx:linktype="known" wx:pagename="England" wx:page_id="252" id="wx171">engelskmenn</a> som i <a href="/wno/1629" title="1629" wx:linktype="known" wx:pagename="1629" wx:page_id="5487" id="wx172">1629</a> reiste til Appalachene for å handle med de indianerne de møtte der. I <a href="/wno/1684" title="1684" wx:linktype="known" wx:pagename="1684" wx:page_id="5287" id="wx173">1684</a> inngikk cherokeene en avtale med handelsmenn fra <a href="/wno/Carolina" title="Carolina" wx:linktype="known" wx:pagename="Carolina" wx:page_id="368711" id="wx174">Carolina</a> (som ennå ikke var delt opp i nord og sør) om at cherokeene kun ville handle med dem. Varene var hovedsakelig skinn, samt indianere fra andre stammer som cherokeene solgte som <a href="/wno/Slaveri" title="Slaveri" wx:linktype="known" wx:pagename="Slaveri" wx:page_id="26515" id="wx175">slaver</a> til engelskmennene. Cherokeene knyttet seg tett til engelsmennene, og sto på <a href="/wno/England" title="England" wx:linktype="known" wx:pagename="England" wx:page_id="252" id="wx176">Englands</a> side i landets kriger mot <a href="/wno/Frankrike" title="Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrike" wx:page_id="332" id="wx177">Frankrike</a> og <a href="/wno/Spania" title="Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Spania" wx:page_id="999" id="wx178">Spania</a> på slutten av <a href="/wno/1600-tallet" title="1600-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1600-tallet" wx:page_id="5209" id="wx179">1600-tallet</a> og begynnelsen av <a href="/wno/1700-tallet" title="1700-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1700-tallet" wx:page_id="5150" id="wx180">1700-tallet</a>.</p>

<p id="wx181">Cherokeene førte ofte krig mot sine indianernaboer, for eksempel <a href="/wno/Catawba" class="new" title="Catawba" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Catawba" id="wx182">catawba</a>-stammen som bodde øst for dem, <a href="/wno/Creek" class="new" title="Creek" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Creek" id="wx183">creek</a>-stammen som bodde sør for dem, <a href="/wno/Choctaw" title="Choctaw" wx:linktype="known" wx:pagename="Choctaw" wx:page_id="123079" id="wx184">choctaw</a>-stammen som bodde sørvest for dem, og <a href="/wno/Chickasaw" title="Chickasaw" wx:linktype="known" wx:pagename="Chickasaw" wx:page_id="196458" id="wx185">chickasaw</a>-stammen som bodde vest for dem. I tillegg førte de krig mot <a href="/wno/Shawnee" title="Shawnee" wx:linktype="known" wx:pagename="Shawnee" wx:page_id="234838" id="wx186">shawnee</a>-stammen og de irokesiske stammene som bodde nord i området. Mange ganger ble flere eller alle disse krigene samtidig. Stammene danna også fra tid til annen allianser innbyrdes. For eksempel danna cherokeene en periode en allianse med catawba-stammen for å føre felles krig mot <a href="/wno/Alibuma" class="new" title="Alibuma" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alibuma" id="wx187">alibuma</a>-stammen i <a href="/wno/Mississippi" title="Mississippi" wx:linktype="known" wx:pagename="Mississippi" wx:page_id="24053" id="wx188">Mississippi</a>, og ved en annen anledning allierte de seg med chickasaw-stammen for å føre felles krig mot shawnee-stammen. Både catawbaer og chickasawene førte man ved andre anledninger kortere eller lengre kriger mot. Den lengste krigen var mot chickasawene, og varte i 11 år. Creekene var cherokeenes arvefiender, og her var det nesten konstant krig, og selv i fredstider var det alvorlige stridigheter med denne stammen.</p>

<p id="wx189">På begynnelsen av 1700-tallet var cherokeene i krig mot irokeserne, som var alliert med England, og <a href="/wno/Algonquinene" class="new" title="Algonquinene" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Algonquinene" id="wx190">algonquinene</a>, som var allierte med Frankrike. Samtidig var de i krig med creek-stammen, og en styrke cherokeer deltok på de engelske kolonistenes side i en krig mot <a href="/wno/Tuscarora" class="new" title="Tuscarora" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tuscarora" id="wx191">tuscaroraene</a> i <a href="/wno/S%C3%B8r-Carolina" title="Sør-Carolina" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Carolina" wx:page_id="24070" id="wx192">Sør-Carolina</a>.</p>

<p id="wx193">I <a href="/wno/1738" title="1738" wx:linktype="known" wx:pagename="1738" wx:page_id="4797" id="wx194">1738</a> og <a href="/wno/1753" title="1753" wx:linktype="known" wx:pagename="1753" wx:page_id="4782" id="wx195">1753</a> ble stammen igjen rammet av vannkopperepidemier, og det utryddet nesten halvparten av stammen. Prestene (<i id="wx196">Ah-ni-ku-ta-ni</i>), som ellers kurerte sykdommer, kunne ikke stille opp, og deres «universalmetode» (bortsett fra <a href="/wno/Urte" class="new" title="Urte" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Urte" id="wx197">urtemedisin</a>), som besto i å kaste syke i iskaldt vann, var en uheldig metode når pasientene hadde høy <a href="/wno/Feber" title="Feber" wx:linktype="known" wx:pagename="Feber" wx:page_id="27415" id="wx198">feber</a>. Derfor mistet cherokeene etter hvert tilliten til presteskapet, og mange ble <a href="/wno/Kristendom" title="Kristendom" wx:linktype="known" wx:pagename="Kristendom" wx:page_id="574" id="wx199">kristne</a>. Underveis sluttet de i <a href="/wno/1743" title="1743" wx:linktype="known" wx:pagename="1743" wx:page_id="4792" id="wx200">1743</a> fred med catawbaene, som de hadde ført krig med i et par år. Også i den nordlige delen av territoriet ble det sluttet fred. Det skjedde i <a href="/wno/1745" title="1745" wx:linktype="known" wx:pagename="1745" wx:page_id="4790" id="wx201">1745</a>, da cherokeene sluttet fred med <a href="/wno/Wyandot" title="Wyandot" wx:linktype="known" wx:pagename="Wyandot" wx:page_id="431953" id="wx202">wyandottene</a> i <a href="/wno/Ohio" title="Ohio" wx:linktype="known" wx:pagename="Ohio" wx:page_id="15369" id="wx203">Ohio</a>. Denne stammen hadde de kommet i krig med fordi de sto på fransk side i krigen mot England.</p>

<p id="wx204">I begynnelsen av <a href="/wno/1750-tallet" title="1750-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1750-tallet" wx:page_id="87383" id="wx205">1750-tallet</a> gikk cherokeene igjen til krig mot creekene. Krigen handlet om land i <a href="/wno/Georgia%2C_USA" title="Georgia, USA" wx:linktype="known" wx:pagename="Georgia,_USA" wx:page_id="68964" id="wx206">Georgia</a>, og i <a href="/wno/1755" title="1755" wx:linktype="known" wx:pagename="1755" wx:page_id="4780" id="wx207">1755</a> sluttet krigen ved at cherokeene erobret det omstridte området. I <a href="/wno/1759" title="1759" wx:linktype="known" wx:pagename="1759" wx:page_id="4776" id="wx208">1759</a> deltok 100 cherokeer i en engelsk ekspedisjon mot shawneene i Ohio, men på vei over ei elv mistet ekspedisjonen de fleste av sine forsyninger, og de engelske kolonistene beholdt resten selv. Dette fikk cherokeene til å stjele noen hester fra kolonistene, og disse hevnet seg ved å drepe og skalpere tjue cherokeer. Det fikk cherokeene til å gå til angrep på kolonistene i Virginia, men guvernøren i Sør-Carolina oppfattet det som et angrep på alle hvite, så han samlet en styrke på ca 1000 mann, og angrep de sørlige cherokeenes landsbyer.</p>

<p id="wx209">Cherokeene, som ble tatt på sengen av dette angrepet, sluttet fred med engelskmennene, og overleverte to krigere, som ble henrettet for mord. I tillegg ble 32 høvdinger tatt til fange, deriblant den respekterte <a href="/wno/Oconastota" class="new" title="Oconastota" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Oconastota" id="wx210">Oconastota</a>. En annen høvding, <a href="/wno/Attacullaculla" class="new" title="Attacullaculla" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Attacullaculla" id="wx211">Attacullaculla</a>, fikk forhandlet seg til frigivelsen av Oconastosa og to andre, men de 29 andre ble tatt som gisler og ført til Sør-Carolina, og dette førte til at cherokeene igjen gikk til krig mot kolonistene. Den varte fra <a href="/wno/1760" title="1760" wx:linktype="known" wx:pagename="1760" wx:page_id="4774" id="wx212">1760</a> til <a href="/wno/1762" title="1762" wx:linktype="known" wx:pagename="1762" wx:page_id="4773" id="wx213">1762</a>, og atskillige kolonister og indianere ble drept. I forbindelse med et angrep på <i id="wx214">Fort Prince George</i> i Sør-Carolina i 1760 ble de 29 gislene drept.</p>

<p id="wx215">I <a href="/wno/1761" title="1761" wx:linktype="known" wx:pagename="1761" wx:page_id="4775" id="wx216">1761</a> satt den britiske øverstekomanderende for Nord-Amerika, <a href="/wno/Jeffrey_Amherst" class="new" title="Jeffrey Amherst" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Jeffrey_Amherst" id="wx217">Jeffrey Amherst</a>, hele den engelske hæren inn mot cherokeene, noe som førte til at 15 cherokeebyer ble ødelagt, og deres vinterforråd ødelagt. Samme år overfalt cherokeene <i id="wx218">Fort Loudun</i> i Tennessee og massakrerte alle beboerne. I <a href="/wno/1762" title="1762" wx:linktype="known" wx:pagename="1762" wx:page_id="4773" id="wx219">1762</a> skreiv de under en fredstraktat med <a href="/wno/Nord-Carolina" title="Nord-Carolina" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord-Carolina" wx:page_id="494055" id="wx220">Nord-</a> og <a href="/wno/S%C3%B8r-Carolina" title="Sør-Carolina" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Carolina" wx:page_id="24070" id="wx221">Sør-Carolina</a>, og sluttet fred med kolonistene i <a href="/wno/Virginia" title="Virginia" wx:linktype="known" wx:pagename="Virginia" wx:page_id="24073" id="wx222">Virginia</a> året etter. Cherokeene overholdt traktaten, men ble rammet av nok en vannkopperepidemi, som kosta flere hundre cherokeer livet. Samtidig med krigen mot kolinistene, førte de en langvarig krig mot chickasaw-stammen fra <a href="/wno/1758" title="1758" wx:linktype="known" wx:pagename="1758" wx:page_id="4777" id="wx223">1758</a> til <a href="/wno/1769" title="1769" wx:linktype="known" wx:pagename="1769" wx:page_id="4766" id="wx224">1769</a>. Cherokeene tapte krigen, og førte ikke noen kriger inntil <a href="/wno/Den_amerikanske_frihetskrigen" title="Den amerikanske frihetskrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_amerikanske_frihetskrigen" wx:page_id="175875" id="wx225">den amerikanske frihetskrigen</a>.</p>

<a id="Traktater_med_England" name="Traktater_med_England"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Traktater med England" id="wxsec9"><h3 id="wx226">Traktater med England</h3>

<p id="wx227">I <a href="/wno/1721" title="1721" wx:linktype="known" wx:pagename="1721" wx:page_id="4814" id="wx228">1721</a> skrev cherokeene under den første traktaten som gjorde at de mistet land. Tidligere traktater hadde kun gått ut på at man ikke skulle angripe hverandre, men i denne traktaten ble det fastsatt en grense mellom cherokeene og de britiske kolonistene. Denne grensen lå et stykke inne på det området som hittil hadde tilhørt cherokeene. I årene etter denne traktaten, vendte cherokeene seg mer mot de <a href="/wno/Frankrike" title="Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrike" wx:page_id="332" id="wx229">franske</a> kolonistene i sør, noe som fikk England til å frykte at cherokeene ville «skifte side», og sendte dem en forhandler i <a href="/wno/1725" title="1725" wx:linktype="known" wx:pagename="1725" wx:page_id="4810" id="wx230">1725</a>. Formålet var å forhandle om handelsrettigheter, og sikre at cherokeene forble på engelskmennenes side. Senere kom <a href="/wno/Alexander_Cuming" class="new" title="Alexander Cuming" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alexander_Cuming" id="wx231">Sir Alexander Cuming</a> til stammen, og foreslo at de skulle velge en «<a href="/wno/Keiser" title="Keiser" wx:linktype="known" wx:pagename="Keiser" wx:page_id="9180" id="wx232">keiser</a>». På det tidspunktet hadde ikke stammen en overhøvding, da hver enkelt stamme styrte seg selv, og lokale stammeråd og høvdinger ikke var interesserte i å bli underlagt en overhøvding. Cumings utpekte derfor selv en ukjent og forholdsvis ubetydelig høvding, <a href="/wno/Moytoy" class="new" title="Moytoy" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Moytoy" id="wx233">Moytoy</a>, som stammens «keiser». Dette skjedde i <a href="/wno/1730" title="1730" wx:linktype="known" wx:pagename="1730" wx:page_id="4805" id="wx234">1730</a>, og Moytoy fungerte som «keiser» fram til sin død. Imidlertid godtok ikke alle cherokeer ham som sådan, ikke minst fordi Cumings overtalte ham til å på stammens vegne anerkjenne den engelske kongens overhøyhet over stammen. De fleste stammemedlemmene mente at de ikke sto under noen, og i hvert fall ikke en konge på den andre siden av jorda.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx235"><a href="/wno/Bilde:3CherokeesLondon.jpg" title="«Tre cherokeekrigere i London»; oppstilling på Museum of the Cherokee Indian i Cherokee, Nord-Carolina." wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:3CherokeesLondon.jpg" id="wx236"><img src="/wno/Bilde:3CherokeesLondon.jpg" alt="«Tre cherokeekrigere i London»; oppstilling på Museum of the Cherokee Indian i Cherokee, Nord-Carolina." id="wx237"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx238">
<p id="wx239">«Tre cherokeekrigere i London»; oppstilling på Museum of the Cherokee Indian i <a href="/wno/Cherokee%2C_Nord-Carolina" class="new" title="Cherokee, Nord-Carolina" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Cherokee,_Nord-Carolina" id="wx240">Cherokee, Nord-Carolina</a>.</p>
</div>
</div>

<p id="wx241">Cumings tok med seg sju unge cherokeekrigere til <a href="/wno/London" title="London" wx:linktype="known" wx:pagename="London" wx:page_id="494015" id="wx242">London</a>, hvor han presenterte dem for kongen som betydelige høvdinger – noe ingen av dem var. En av de sju var imidlertid <a href="/wno/Attacullaculla" class="new" title="Attacullaculla" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Attacullaculla" id="wx243">Attacullaculla</a>, som senere ble kjent som cherokeenes «hvite» høvding (det var Attacullaculla som 30 år senere forhandlet om de 29 gislenes frigivelse). «Hvite» høvdinger var høvdinger som ledet stammen i fredstid, mens «røde» høvdinger var høvdinger som ledet dem i krigstider. I <a href="/wno/1743" title="1743" wx:linktype="known" wx:pagename="1743" wx:page_id="4792" id="wx244">1743</a> skrev cherokeene under på en avtale, hvor de lovte å bare handle med britiske kolonister framover. Ved Moytoys død ble hans sønn utropt som «keiser», men på det tidspunktet hadde cherokeene innsett behovet for en overhøvding, og kort etter Moytoys død valgte de en annen «hvit» høvding, <a href="/wno/Big_Hop" class="new" title="Big Hop" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Big_Hop" id="wx245">Big Hop</a>. Han satt imidlertid ikke lenge før han ble erstattet av Attacullaculla. Omkring <a href="/wno/1770" title="1770" wx:linktype="known" wx:pagename="1770" wx:page_id="4765" id="wx246">1770</a> var det den røde høvdingen <a href="/wno/Oconostota" class="new" title="Oconostota" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Oconostota" id="wx247">Oconostota</a> som fikk størst innflytelse i stammen, og i <a href="/wno/1775" title="1775" wx:linktype="known" wx:pagename="1775" wx:page_id="4761" id="wx248">1775</a> ble han valgt til stammens overhøvding. Det var Oconostota som prøvde å få cherokeene til å skifte side til franskmennene, delvis fordi han anså engelskmennene som årsaken til vannkopperepidemiene som hadde rammet cherokeene.</p>

<p id="wx249">Det ble underskrevet flere traktater, blant annet i <a href="/wno/1754" title="1754" wx:linktype="known" wx:pagename="1754" wx:page_id="4781" id="wx250">1754</a> og <a href="/wno/1758" title="1758" wx:linktype="known" wx:pagename="1758" wx:page_id="4777" id="wx251">1758</a>, som bekreftet vennskapet mellom cherokeene og de engelske kolonistene. Ved traktaten i 1754 måtte de imidlertid igjen avstå land til England, som skulle bruke noen områder til å bygge fort. Denne traktaten ble underskrevet av Attacullaculla, som fem år senere måtte ta tilbake sin vennlighet.</p>

<p id="wx252">Traktatene fikk imidlertid ikke de hvite nybyggerne til å holde seg ute av cherokeenes områder. Tverimot kom det flere og flere. Befolkningen i de engelske koloniene nærmest eksploderte, og alle disse menneskene ville ha et sted å bo – og det var så indianernes områder som var mest interessante. I 1770 og <a href="/wno/1773" title="1773" wx:linktype="known" wx:pagename="1773" wx:page_id="1407" id="wx253">1773</a> måtte cherokeene underskrive traktater hvor de tilsammen ga avkall på 8 000 km² jord i Georgia, offisielt for å betale en gjeld som stammen hadde til de hvite i området. Cherokeene ønsket å beskytte sitt landområde, og i stedet for å miste verdifullt land, valgte de å avstå land som de allerede hadde problemer med å kontrollere, blant annet på grunn av fiendtlige stammer. I <a href="/wno/1774" title="1774" wx:linktype="known" wx:pagename="1774" wx:page_id="4762" id="wx254">1774</a> og <a href="/wno/1775" title="1775" wx:linktype="known" wx:pagename="1775" wx:page_id="4761" id="wx255">1775</a> skrev de under på traktater med <i id="wx256">Transylvania Land Company</i>, hvor de mot betaling avsto det meste av sitt område i det østlige og sentrale Kentucky. Det var det såkalte «Henderson Purchase», som var klart imot den britiske lovgivningen, men som altså likevel ble gjennomført. I området bodde også shawneene som cherokeene hadde kjempet med om området i årevis, men de ble ikke spurt. I <a href="/wno/1768" title="1768" wx:linktype="known" wx:pagename="1768" wx:page_id="4767" id="wx257">1768</a> hadde irokeserne på samme måte solgt den sørlige delen av sitt territorium, som de sloss med shawneene om, til et engelsk handelskompani. Shawneene måtte altså nå se at både den nordlige delen og den sørlige delen av deres territorium var solgt av fiendtlige stammer uten at de var blitt hørt, så de hadde ingen steder å bo. De valgte derfor å bli der de var, og i de neste 40 årene kjempet de mot de hvite om området, noe både irokeserne og cherokeene var helt bevisste på at ville skje. En historie forteller at etter salget i 1775, skulle en av cherokeenes høvdinger sagt til <a href="/wno/Daniel_Boone" title="Daniel Boone" wx:linktype="known" wx:pagename="Daniel_Boone" wx:page_id="430514" id="wx258">Daniel Boone</a>, «Vi har solgt dere mye god jord, men jeg er redd for at dere vil få problemer om dere slår dere ned på den.»</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx259"><a href="/wno/Bilde:Canoe.jpg" title="En cherokeekvinne forklarer hvordan man framstilte kanoer omkring 1750. Fra Oconoluftee Indian Village i Cherokee, Nord-Carolina." wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Canoe.jpg" id="wx260"><img src="/wno/Bilde:Canoe.jpg" alt="En cherokeekvinne forklarer hvordan man framstilte kanoer omkring 1750. Fra Oconoluftee Indian Village i Cherokee, Nord-Carolina." id="wx261"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx262">
<p id="wx263">En cherokeekvinne forklarer hvordan man framstilte kanoer omkring 1750. Fra Oconoluftee Indian Village i Cherokee, Nord-Carolina.</p>
</div>
</div>

<p id="wx264">I <a href="/wno/1776" title="1776" wx:linktype="known" wx:pagename="1776" wx:page_id="4760" id="wx265">1776</a> brøt den amerikanske frihetskrigen ut, og en rekke stammer, først og fremst i den norlige delen av koloniene, oppfordret cherokeene til å inngå en allianse med dem, og bekjempe amerikanerne. Cherokeene valgte imidlertid i første omgang å forbli nøytrale, men valgte senere å støtte England, fordi de mente at det var kolonistene som var den største trusselen. I begynnelsen av krigen foretok cherokeene således et overfall på en rekke hvite farmere som hadde slått seg ned ved <a href="/wno/Watauge_River" class="new" title="Watauge River" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Watauge_River" id="wx266">Watauge River</a> i det nordvestlige Nord-Carolina. Ved dette overfallet ble blant andre David Crocket den eldre (farfaren til pelsjegeren og politikeren <a href="/wno/Davy_Crocket" class="new" title="Davy Crocket" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Davy_Crocket" id="wx267">Davy Crocket</a>), hans hustru, samt tre av de hjemmeværende barna, drept av cherokeene. To sønner ble kidnappet, og en datter ble skalpert, men overlevde. Den ene av de to sønnene, James, ble frigitt 18 år senere, men den andre ble aldri funnet.</p>

<a id="Fra_revolusjonen_til_.C2.ABt.C3.A5renes_sti.C2.BB" name="Fra_revolusjonen_til_.C2.ABt.C3.A5renes_sti.C2.BB"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Fra revolusjonen til «tårenes sti»" id="wxsec6"><h2 id="wx268">Fra revolusjonen til «tårenes sti»</h2>

<p id="wx269">Etter den amerikanske revolusjonen mente innbyggerne i den nye nasjonen at de ikke behøvde å overholde traktater som England hadde inngått med cherokeene (og andre stammer). Spesielt med cherokeene, fordi de altså hadde støttet England under revolusjonen. Nybyggerne reiste inn i cherokeenes område, og i <a href="/wno/1785" title="1785" wx:linktype="known" wx:pagename="1785" wx:page_id="4713" id="wx270">1785</a> skrev man under den første traktaten med USA – <i id="wx271">Hopewell-traktaten</i>. I denne traktaten ble det blant annet bestemt at alle krigsfanger på begge sider skulle frigis, og det ble avtalt hvilke grenser som skulle gjelde for cherokeenes territorium. Det dreide seg om et område som omfattet landet øst for <a href="/wno/Tennessee-elva" class="new" title="Tennessee-elva" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tennessee-elva" id="wx272">Tennessee-elva</a> i vest til midt i Nord-Carolina i øst, og det vestlige Kentucky i nord til det nordlige Georgia i sør. Cherokeenes område omfattet også områder i Alabama, Virginia og Sør-Carolina. Hvite som slo seg ned på området hadde cherokeene selv rett til å straffe og bortvise. Imidlertid fikk noen få hvite som allerede hadde slått seg ned på området mellom <a href="/wno/French_Broad_River" class="new" title="French Broad River" wx:linktype="unknown" wx:pagename="French_Broad_River" id="wx273">French Broad River</a> og <a href="/wno/Holston_River" class="new" title="Holston River" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Holston_River" id="wx274">Holston River</a> i Nord-Carolina lov til å bli boende, og det samme gjaldt noen få hvite som hadde slått seg ned nord for <a href="/wno/Nolichucky_River" class="new" title="Nolichucky River" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Nolichucky_River" id="wx275">Nolichucky River</a> i Tennessee, blant annet Davy Crocketts foreldre.</p>

<p id="wx276">Traktaten holdt ikke lenge. Nybyggerne strømmet fortsatt inn på cherokeenes område, spesielt i den nordlige delen. Når cherokeene forsøker å straffe dem i henhold til traktaten, fengslet man istedet indianerne, og i <a href="/wno/1791" title="1791" wx:linktype="known" wx:pagename="1791" wx:page_id="4708" id="wx277">1791</a> måtte stammen skrive under en ny traktat. Denne gangen måtte man avstå alt det gjenværende landet i Kentucky. Som betaling skulle stammen få de fengslede stammemedlemmene tilbake, og USA skulle årlig betale <a href="/wno/Amerikansk_dollar" title="Amerikansk dollar" wx:linktype="known" wx:pagename="Amerikansk_dollar" wx:page_id="20539" id="wx278">$</a> 1000 i erstatning til stammen. Amerikanske nybyggere skulle ha fri passasje på en vei gjennom området, og de skulle ha rett til å ferdes fritt på Tennesse-elva. Cherokeenes område skulle merkes tydelig opp, og indianerne kunne stadig fordrive de som slo seg ned på området. Indianerne som begikk forbrytelser mot hvite skulle utleveres til amerikanerne, og straffes av de hvite etter amerikansk lovgivning. <a href="/wno/Holston-traktaten" class="new" title="Holston-traktaten" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Holston-traktaten" id="wx279">Holston-traktaten</a>, som den ble kalt, inneholdt også bestemmelser om at cherokeene skulle slutte å være jegere, og i stedet bli landbrukere.</p>

<p id="wx280">I <a href="/wno/1794" title="1794" wx:linktype="known" wx:pagename="1794" wx:page_id="4705" id="wx281">1794</a> skrev man under enda en traktat. Den fastslo enda en gang bestemmelsene i både Hopewell- og Holston-traktatene, og erstatningen ble økt til $ 5000. Imidlertid skulle $ 50 trekkes fra for hver hest som indianerne stjal fra de hvite nybyggerne.</p>

<p id="wx282">I <a href="/wno/1798" title="1798" wx:linktype="known" wx:pagename="1798" wx:page_id="4701" id="wx283">1798</a> var bestemmelsene fra traktaten fra 1791 enda ikke blitt gjennomført. Cherokeene hadde blant annet aldri fått sin erstatning, «på grunn av misforståelser», og området var ikke blitt merket opp som avtalt i traktaten. Dette hadde medført at enda flere nybyggere hadde slått seg ned på stammens territorium. Man skrev derfor under enda en traktat, som enda en gang bekreftet grensene fra 1791 (traktatens artikkel 3), men som imidlertid (i artikkel 4), fastslo at cherokeene som takk for amerikanernes beskyttelse, skulle avstå et stort område i Tennessee, hvor hvite farmere urettmessig hadde slått seg ned. Samtidig skulle de hvite sikres fri passasje på enda en vei gjennom indianernes område. Til gjengjeld ville indianerne nå få sin erstatning. Dette var imidlertid $ 5000 en gang for alle, i stedet for en årlig betaling av samme størrelse. Utover dette ville de årlig motta varer for $ 1000. En indianeragent skulle ha lov til å slå seg på cherokeenes territorium, og til gjengjeld ville USA «fortsette garantien av resten av cherokeenes land for evig, som lovt i tidligere traktater.»</p>

<p id="wx284">«Evigheten» varte ikke lenge, for allerede i <a href="/wno/1805" title="1805" wx:linktype="known" wx:pagename="1805" wx:page_id="4695" id="wx285">1805</a> måtte stammen igjen skrive under en traktat; denne gangen avsto man alt land øst for <a href="/wno/Duck_River" class="new" title="Duck River" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Duck_River" id="wx286">Duck River</a>, og alt land nord for Tennessee-elva. Det omfattet for det meste hele cherokeenes område i Tennessee, bortsett fra et mindre område i den østlige delen av staten. Erstatningen skulle være $ 2000 i året i 4 år, og et engangsbeløp på ytterligere $ 2000 da traktaten ble ratifisert. Stammens overhøvding, <a href="/wno/Black_Fox" class="new" title="Black Fox" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Black_Fox" id="wx287">Black Fox</a>, som skrev under traktaten på cherokeenes vegne, skulle få $ 100 årlig resten av sitt liv. Dessuten skulle USA føre opp ei mølle og forære cherokeene en <a href="/wno/Bomull" title="Bomull" wx:linktype="known" wx:pagename="Bomull" wx:page_id="22824" id="wx288">bomull</a>-rensemaskin.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx289"><a href="/wno/Bilde:Major_ridge.jpg" title="Major Ridge, en av cherokeehøvdingene som kjempet med Andrew Jackson" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Major_ridge.jpg" id="wx290"><img src="/wno/Bilde:Major_ridge.jpg" alt="Major Ridge, en av cherokeehøvdingene som kjempet med Andrew Jackson" id="wx291"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx292">
<p id="wx293">Major Ridge, en av cherokeehøvdingene som kjempet med Andrew Jackson</p>
</div>
</div>

<p id="wx294">I <a href="/wno/1812" title="1812" wx:linktype="known" wx:pagename="1812" wx:page_id="4688" id="wx295">1812</a>–<a href="/wno/1814" title="1814" wx:linktype="known" wx:pagename="1814" wx:page_id="2977" id="wx296">1814</a> deltok cherokeene i krigen mot creekene på amerikanernes side. Under <a href="/wno/Slaget_ved_Horseshoe_Bend" class="new" title="Slaget ved Horseshoe Bend" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Slaget_ved_Horseshoe_Bend" id="wx297">slaget ved Horseshoe Bend</a> i Tennessee kjempet 1000 cherokeer under ledelse av høvdinger som <a href="/wno/Major_Ridge" class="new" title="Major Ridge" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Major_Ridge" id="wx298">Major Ridge</a>, <a href="/wno/Gulkalaski" class="new" title="Gulkalaski" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Gulkalaski" id="wx299">Gulkalaski</a>, <a href="/wno/Stand_Watie" class="new" title="Stand Watie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Stand_Watie" id="wx300">Stand Watie</a> og <a href="/wno/John_Ross" class="new" title="John Ross" wx:linktype="unknown" wx:pagename="John_Ross" id="wx301">John Ross</a> under <a href="/wno/Andrew_Jackson" title="Andrew Jackson" wx:linktype="known" wx:pagename="Andrew_Jackson" wx:page_id="380119" id="wx302">Andrew Jacksons</a> kommando. Blant annet reddet en cherokeeindianer – etter hva ettertiden, Gulkalaski selv – Andrew Jacksons liv, da han var i ferd med å bli hogd ned bakfra av en creek. Til tross for dette var det Andrew Jackson som representerte USA ved signeringen av en ny tratat i <a href="/wno/1816" title="1816" wx:linktype="known" wx:pagename="1816" wx:page_id="4686" id="wx303">1816</a>, hvor cherokeene måtte avstå den sørvestlige delen av sitt gjenværende område. Erstatningen var et engangsbeløp på $ 5000 og en årlig avgift på $ 6000. Med denne traktaten var cherokeenes område mer enn halvert siden den amerikanske frihetskrigen sluttet mindre enn 30 år tidligere.</p>

<p id="wx304">I <a href="/wno/1817" title="1817" wx:linktype="known" wx:pagename="1817" wx:page_id="3923" id="wx305">1817</a> ble nok en traktat underskrevet. Cherokeene avsto det siste landet de hadde i Tennessee til gjengjeld for et område i Arkansas. Noen få, hovedsakelig eldre, indianere flyttet frivillig til dette området, hvor de fikk lov til å leve forholdsvis uforstyrret fram til <a href="/wno/1828" title="1828" wx:linktype="known" wx:pagename="1828" wx:page_id="1267" id="wx306">1828</a>, da de ble tvunget til å flytte til <a href="/wno/Indianerterritoriet" title="Indianerterritoriet" wx:linktype="known" wx:pagename="Indianerterritoriet" wx:page_id="123081" id="wx307">Indianerterritoriet</a> i <a href="/wno/Oklahoma" title="Oklahoma" wx:linktype="known" wx:pagename="Oklahoma" wx:page_id="24056" id="wx308">Oklahoma</a>. Halvparten av cherokeene ble imidlertid igjen på sitt opprinnelige område.</p>

<p id="wx309">I <a href="/wno/1819" title="1819" wx:linktype="known" wx:pagename="1819" wx:page_id="4684" id="wx310">1819</a> skrev man under en traktat der stammen måtte avstå land i den nordvestlige delen av Nord-Carolina rundt <a href="/wno/Watauge_River" class="new" title="Watauge River" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Watauge_River" id="wx311">Watauge River</a>. Denne avståelsen fikk senere betydning for opprettelsen av Eastern Band of Cherokees. I <a href="/wno/1821" title="1821" wx:linktype="known" wx:pagename="1821" wx:page_id="4682" id="wx312">1821</a> offentliggjorde den kjente og respekterte cherokeehøvdingen <a href="/wno/Sequoyah" class="new" title="Sequoyah" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sequoyah" id="wx313">Sequoyah</a> et skriftspråk han hadde utarbeidet gjennom flere år, og cherokeene var dermed den første stammen på det nordamerikanske kontinentet som fikk sitt eget skriftspråk. I <a href="/wno/1824" title="1824" wx:linktype="known" wx:pagename="1824" wx:page_id="4679" id="wx314">1824</a> fikk cherokee-nasjonen sin egen <a href="/wno/H%C3%B8yesterett" title="Høyesterett" wx:linktype="known" wx:pagename="Høyesterett" wx:page_id="7647" id="wx315">høyesterett</a> etter vestlig mønster, og i <a href="/wno/1825" title="1825" wx:linktype="known" wx:pagename="1825" wx:page_id="4678" id="wx316">1825</a> fikk stammen en samlet hovedstad i <a href="/wno/New_Echota" class="new" title="New Echota" wx:linktype="unknown" wx:pagename="New_Echota" id="wx317">New Echota</a>, Georgia. I <a href="/wno/1826" title="1826" wx:linktype="known" wx:pagename="1826" wx:page_id="4677" id="wx318">1826</a><wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:Trenger_referanse" page_id="131909"/><sup id="wx319"><a href="/wno/Wikipedia:Bruk_av_kilder" title="Wikipedia:Bruk av kilder" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Bruk_av_kilder" id="wx320">[trenger referanse]</a></sup><wx:templateend start="wx_t2"/> kom <i id="wx321"><a href="/wno/Cherokee_Phoenix" class="new" title="Cherokee Phoenix" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Cherokee_Phoenix" id="wx322">Cherokee Phoenix</a></i> ut for første gang, den første avisen skrevet både på <a href="/wno/Engelsk" title="Engelsk" wx:linktype="known" wx:pagename="Engelsk" wx:page_id="263" id="wx323">engelsk</a> og <a href="/wno/Cherokee_%28spr%C3%A5k%29" title="Cherokee (språk)" wx:linktype="known" wx:pagename="Cherokee_(språk)" wx:page_id="481873" id="wx324">cherokee</a>. I <a href="/wno/1827" title="1827" wx:linktype="known" wx:pagename="1827" wx:page_id="4676" id="wx325">1827</a> fikk stammen sin egen grunnlov i likhet med USAs grunnlov, og året etter ble <a href="/wno/John_Ross" class="new" title="John Ross" wx:linktype="unknown" wx:pagename="John_Ross" id="wx326">John Ross</a> valgt som overhøvding i et demokratisk valg.</p>

<p id="wx327">I <a href="/wno/1828" title="1828" wx:linktype="known" wx:pagename="1828" wx:page_id="1267" id="wx328">1828</a> ble <a href="/wno/Andrew_Jackson" title="Andrew Jackson" wx:linktype="known" wx:pagename="Andrew_Jackson" wx:page_id="380119" id="wx329">Andrew Jackson</a> valgt til USAs <a href="/wno/Liste_over_USAs_presidenter" title="Liste over USAs presidenter" wx:linktype="known" wx:pagename="Liste_over_USAs_presidenter" wx:page_id="33451" id="wx330">7. president</a>, og samme år måtte cherokeene skrive under en ny traktat. Denne gangen måtte man avstå det landet man hadde fått i Arkansas, mot å få nytt land lenger vest, i det som i dag er Oklahoma. Traktaten ble utarbeidet for å «unngå at cherokeene skulle fornærmes av de nybyggerne som uunngåelig ville komme til Arkansas da området ble delstat». Til gjengjeld ville USA enda en gang garantere at det nye området skulle forbli deres for evig («… a permanent home, which shall, under the most solemn guarantee of the United States, be, and remain, theirs forever – a home that shall never, in all future time, be embarrassed by having extended around it lines, or placed over it, jurisdiction of a Territory or State»). Erstatningen var denne gang $ 50 000, fordi landet indianerne fikk i Oklahoma var mye dårligere enn det de avsto i Aransas. Dessuten skulle de få $ 2000 årlig i 3 år (for besværet med å samle inn kveget sitt), og $ 8 700 en gang for alle for andre vanskeligheter forbundet med flyttingen. I tillegg kom kompensasjon til en rekke navngitte enkeltpersoner, og $ 2000 årlig i 10 år til utdanning av stammens barn.</p>

<p id="wx331">På slutten av <a href="/wno/1820-%C3%A5rene" title="1820-årene" wx:linktype="known" wx:pagename="1820-årene" wx:page_id="6193" id="wx332">1820-årene</a> ble det funnet <a href="/wno/Gull" title="Gull" wx:linktype="known" wx:pagename="Gull" wx:page_id="4723" id="wx333">gull</a> i fjellene i det nordlige Georgia, og delstaten vedtok en lov om at ingen cherokee fikk grave gull i Georgia. I <a href="/wno/1830" title="1830" wx:linktype="known" wx:pagename="1830" wx:page_id="4675" id="wx334">1830</a> opphevet Georgia alle cherokee-nasjonens stammelover og krevde overhøyhet over hele den delen av cherokeenes område som lå i Georgia, på tross av alle traktater. Cherokeene gikk til domstolene, og saken endte i <a href="/wno/USAs_h%C3%B8yesterett" title="USAs høyesterett" wx:linktype="known" wx:pagename="USAs_høyesterett" wx:page_id="179094" id="wx335">USAs høyesterett</a>, hvor høyesterettspresident <a href="/wno/John_Marshall" title="John Marshall" wx:linktype="known" wx:pagename="John_Marshall" wx:page_id="246289" id="wx336">John Marshall</a> avsa en kjennelse til indianernes fordel. President Jackson ønsket imidlertid ikke å sette makt bak kjennelsen. En historie forteller at presidenten skal ha sagt at «hvis høyesterettspresidenten vil ha sin kjennelse gjennomtvunget med makt, kan han gjøre det selv». Historien er neppe sann, og når Jackson ikke ønsket å sette makt bak avgjørelse, var det snarer fordi han mente at de lå utenfor presidentes plikter, og var opp til Georgia alene. Først dersom delstaten aktivt nekta å adlyde avgjørelsen kunne presidenten gripe inn. Det gjorde Georgia ikke; de valgte simpelthen å ignorere avgjørelsen, og cherokeenes skjebne i Georgia var dermed beseglet. Delstaten avholdt et lotteri blant nybyggerne, og premiene var jordstykker på cherokeenes område. De eneste som ikke fikk delta i lotteriet var cherokeene selv.</p>

<p id="wx337">Samme år vedtok kongressen den såkalte <a href="/wno/Indian_Removal_Act" class="new" title="Indian Removal Act" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Indian_Removal_Act" id="wx338">Indian Removal Act</a>, selv om mange kjente personer, og mange medlemmer av senatet – deriblant Davy Crocket og <a href="/wno/Daniel_Webster" class="new" title="Daniel Webster" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Daniel_Webster" id="wx339">Daniel Webster</a> – talte imot, noe som på lengre sikt kosta Crocket hans politiske karriere («<i id="wx340">I would sooner be honestly damned than hypocritically immortalized.</i>» sa Crocket under debatten). Loven ga presidenten rett til å «forhandle» med alle stammer som bodde øst for <a href="/wno/Mississippi_%28elv%29" title="Mississippi (elv)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mississippi_(elv)" wx:page_id="34912" id="wx341">Mississippielven</a> om deres flytting til nytt land i Indianerterritoriet i Oklahoma. Noen av de nordøstlige stammene aksepterte flyttingen, mens andre kjempet imot, blant annet cherokeenes gamle fiender, shawneene, og delawarerne, men disse og andre stammer ble tvunget til å flytte til Indianerterritoriet allerede rundt 1830, selv om noen av dem prøvde å komme hjem igjen i <a href="/wno/1832" title="1832" wx:linktype="known" wx:pagename="1832" wx:page_id="4673" id="wx342">1832</a>.</p>

<p id="wx343">Ingen av de fem siviliserte stammene ville flytte frivillig. Etterhvert ble de forskjellige stammene likevel nødt til å godta flyttingen. Choctawene allerede i 1830. Også chicasawene kunne se at det ikke var noen annen utvei, så de skrev under en traktat i 1832, men da de hadde vært seine med å gjøre dette, fikk de tildelt land sammen med sine fiender, choctawene, og måtte betale til dem for å bo på det tildelte landet. Seminolene i Florida ble truet til å skrive under en forflytningstraktat i 1832–33, men størstedelen av stammen erklærte traktaten ugyldig, og nektet å flytte, noe som ga anledning til <a href="/wno/Andre_seminolekrig" class="new" title="Andre seminolekrig" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Andre_seminolekrig" id="wx344">andre seminolekrig</a>. Creek-stammen ville ikke flytte, men skrev i stedet under en traktat i 1832 som ga de hvite adgang til store deler av creek-området i Alabama, men i <a href="/wno/1836" title="1836" wx:linktype="known" wx:pagename="1836" wx:page_id="4669" id="wx345">1836</a> ble de likevel tvangsflyttet, uten å ha skrevet under en kontrakt der de godtok flyttinga.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx346"><a href="/wno/Bilde:Chief_John_Ross.jpg" title="John Ross, cherokeens første overhøvding etter at de hadde fått egen grunnlov." wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Chief_John_Ross.jpg" id="wx347"><img src="/wno/Bilde:Chief_John_Ross.jpg" alt="John Ross, cherokeens første overhøvding etter at de hadde fått egen grunnlov." id="wx348"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx349">
<p id="wx350">John Ross, cherokeens første overhøvding etter at de hadde fått egen grunnlov.</p>
</div>
</div>

<p id="wx351">For cherokeenes vedkommende forsøkte man å lure dem til å akseptere en traktat. I <a href="/wno/1833" title="1833" wx:linktype="known" wx:pagename="1833" wx:page_id="4672" id="wx352">1833</a> fikk regjeringen overtalt en liten gruppe på rundt 500 indianere, kalt «Treaty Party», under ledelse av høvding Major Ridge, til å skrive under en traktat om flytting til Oklahoma. Dermed mente USA at den papirmessige bakgrunnen for flyttingen var i orden, men Major Ridge og de andre ledere av denne gruppen ble slett ikke anerkjent som leder av cherokee-nasjonen, og 15 000 cherokeer med overhøvding John Ross i spissen skrev under et protestskrift. Ross dro selv til <a href="/wno/Washington_D.C." title="Washington D.C." wx:linktype="known" wx:pagename="Washington_D.C." wx:page_id="17612" id="wx353">Washington D.C.</a> for å overbringe protesten, samt forsøke å få Cherokee Nation til å bli en egen, selvstendig delstat. Dette ble imidlertid avvist, og da Ross søkte audiens hos president, avviste denne å ta imot ham. Da Ross kom tilbake til Tennessee overtalte han høvding Gulkalaski til å søke om audiens hos Jackson, fordi han hadde reddet presidentens liv ved Horseshoe Bend. I motsetning til Ross fikk Gulkalaski bevilget audiens, og reiste til Washington, men da han hadde forklart sitt ærend for presidenten, svarte denne: «<i id="wx354">Sir, Your audience has ended! There is nothing I can do for You.</i>» Cherokeene prøvde igjen å få saken tatt opp i høyesterett, men denne gang ignorerte høyesteretten deres kraft, og i <a href="/wno/1836" title="1836" wx:linktype="known" wx:pagename="1836" wx:page_id="4669" id="wx355">1836</a> ratifiserte kongressen traktaten (med én stemmes flertall) – fortsatt uten å ha hørt ut cherokeens egentlige ledere. Indianerne fikk 2 år til å flytte frivillig, ellers ville de bli tvangsflytta, men i <a href="/wno/1837" title="1837" wx:linktype="known" wx:pagename="1837" wx:page_id="4668" id="wx356">1837</a> var det kun 2 000 som hadde flyttet til Oklahoma.</p>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Commons" page_id="37724"/>
<table border="0" cellspacing="1" style="background-color:transparent" id="wx357">
<tr valign="middle" id="wx358">
<td id="wx359"><a href="/wno/Bilde:Commons-logo.svg" title="Commons" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Commons-logo.svg" id="wx360"><img src="/wno/Bilde:Commons-logo.svg" alt="Commons" width="20" id="wx361"/></a> </td>
<td align="left" id="wx362"><b id="wx363"><a href="http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Cherokee" class="extiw" title="commons:Category:Cherokee" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="commons:Category:Cherokee" id="wx364">Commons: Category:Cherokee</a></b>
<p id="wx365">– bilder, video eller lyd</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Cherokee" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx366">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx367"><a href="/wno/Kategori:Artikler_som_trenger_referanser" title="Kategori:Artikler som trenger referanser" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Artikler_som_trenger_referanser" wx:page_id="131910" id="wx368">Artikler som trenger referanser</a></span> | <span dir="ltr" id="wx369"><a href="/wno/Kategori:Urfolk_i_USA" title="Kategori:Urfolk i USA" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Urfolk_i_USA" wx:page_id="425322" id="wx370">Urfolk i USA</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Xerokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Xerokee" id="wx371">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/%C4%8Cerok%C3%ADov%C3%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Čerokíové" id="wx372">Česky</a> | <a href="http://cy.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cy:Cherokee" id="wx373">Cymraeg</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Cherokee_%28folk%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Cherokee_(folk)" id="wx374">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Cherokee" id="wx375">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Cherokee" id="wx376">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Cheroqui" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Cheroqui" id="wx377">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/%C4%88erokoj" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Ĉerokoj" id="wx378">Esperanto</a> | <a href="http://eu.wikipedia.org/wiki/Txeroki" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eu:Txeroki" id="wx379">Euskara</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%DA%86%D8%B1%D9%88%DA%A9%DB%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:چروکی" id="wx380">فارسی</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Cherokee" id="wx381">Français</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%B2%B4%EB%A1%9C%ED%82%A4%EC%A1%B1" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:체로키족" id="wx382">한국어</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/%C4%8Ceroki" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Čeroki" id="wx383">Hrvatski</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Cherokee" id="wx384">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A6%27%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:צ'רוקי" id="wx385">עברית</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Csakt%C3%B3k" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Csaktók" id="wx386">Magyar</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Cherokee_%28volk%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Cherokee_(volk)" id="wx387">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%81%E3%82%A7%E3%83%AD%E3%82%AD%E3%83%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:チェロキー" id="wx388">日本語</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Czirokezi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Czirokezi" id="wx389">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Cherokees" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Cherokees" id="wx390">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BA%D0%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Чероки" id="wx391">Русский</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Cherokee" id="wx392">Simple English</a> | <a href="http://sh.wikipedia.org/wiki/Cherokee" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sh:Cherokee" id="wx393">Srpskohrvatski / Српскохрватски</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Cherokeet" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Cherokeet" id="wx394">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Cherokeser" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Cherokeser" id="wx395">Svenska</a> | <a href="http://ta.wikipedia.org/wiki/%E0%AE%9A%E0%AF%86%E0%AE%B0%E0%AF%8B%E0%AE%95%E0%AF%8D%E0%AE%95%E0%AF%80" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ta:செரோக்கீ" id="wx396">தமிழ்</a> | <a href="http://chr.wikipedia.org/wiki/%E1%8F%A3%E1%8E%B3%E1%8E%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="chr:ᏣᎳᎩ" id="wx397">ᏣᎳᎩ</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Cherokee_%28kabile%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Cherokee_(kabile)" id="wx398">Türkçe</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%88%87%E7%BE%85%E5%9F%BA%E4%BA%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:切羅基人" id="wx399">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"/>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx400">Category:Cherokee</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
