<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Legemiddel</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Legemiddel"/>
<meta name="wx_page_id" content="21321"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Legemiddel" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Legemiddel</h1>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wno/Bilde:Apotek.1.jpg" title="Fra utstillingen Extractum 1995 Farmasihistorie.com " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Apotek.1.jpg" id="wx3"><img src="/wno/Bilde:Apotek.1.jpg" alt="Fra utstillingen Extractum 1995 Farmasihistorie.com " id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Fra utstillingen <i id="wx7">Extractum</i> <a href="/wno/1995" title="1995" wx:linktype="known" wx:pagename="1995" wx:page_id="1291" id="wx8">1995</a> <a href="http://farmasihistorie.com/utstilling.php" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx9">Farmasihistorie.com</a></p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx10"><a href="/wno/Bilde:Selvvalg.jpg" title="I apotekenes selvvalg finner en reseptfrie legemidler og handelsvarer" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Selvvalg.jpg" id="wx11"><img src="/wno/Bilde:Selvvalg.jpg" alt="I apotekenes selvvalg finner en reseptfrie legemidler og handelsvarer" id="wx12"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx13">
<p id="wx14">I apotekenes selvvalg finner en reseptfrie legemidler og handelsvarer</p>
</div>
</div>

<p id="wx15">Et <b id="wx16"><a href="/wno/Legemiddel" title="Legemiddel" wx:linktype="self" wx:pagename="Legemiddel" wx:page_id="21321" id="wx17">legemiddel</a></b> eller <b id="wx18">medikament</b> er et <a href="/wno/Farmas%C3%B8yt" title="Farmasøyt" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmasøyt" wx:page_id="150611" id="wx19">farmasøytisk</a> produkt som kan forebygge, lege eller lindre <a href="/wno/Sykdom" title="Sykdom" wx:linktype="known" wx:pagename="Sykdom" wx:page_id="8078" id="wx20">sykdom</a>, symptomer, skade eller smerte hos mennesker og dyr. En oversikt over hva som er regnet som legemidler i Norge finnes i forskrift om legemiddelklassifisering. <sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx21"/></sup> Mens legemidler tidligere i alt vesentlig ble fremstilt i <a href="/wno/Apotek" title="Apotek" wx:linktype="known" wx:pagename="Apotek" wx:page_id="21703" id="wx22">apotekene</a>, er flertallet i dag såkalte <i id="wx23">farmasøytiske spesialpreparater</i>. Det vil si at de masseproduseres på <i id="wx24">farmasøytiske fabrikker</i> og selges i standardiserte pakninger med navn gitt av produsenten. Noen legemidler kan i begrensede mengder selges uten <a href="/wno/Resept" title="Resept" wx:linktype="known" wx:pagename="Resept" wx:page_id="150841" id="wx25">resept</a>, men de fleste krever en resept fra <a href="/wno/Lege" title="Lege" wx:linktype="known" wx:pagename="Lege" wx:page_id="3320" id="wx26">lege</a>, <a href="/wno/Tannlege" title="Tannlege" wx:linktype="known" wx:pagename="Tannlege" wx:page_id="77257" id="wx27">tannlege</a> eller <a href="/wno/Veterin%C3%A6r" title="Veterinær" wx:linktype="known" wx:pagename="Veterinær" wx:page_id="51075" id="wx28">veterinær</a>.</p>

<p id="wx29">Legemidler selges for det meste i apotek, men det finnes andre utsalgsteder som er godkjent av myndighetene i de enkelte land. De fleste land har sin egen lovgivning og det finnes også regler og bestemmelser for <a href="/wno/Den_europeiske_union" title="Den europeiske union" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_europeiske_union" wx:page_id="494084" id="wx30">EU</a>-området. Reglene gjelder for det enkelte preparat og <i id="wx31">legemiddelform</i>, <i id="wx32">legemiddelstandarder</i> <sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx33"/></sup> og for klassifisering og distribusjon av legemidler. En del av disse reglene finnes i <i id="wx34">farmakopéer</i> som er apotekenes oppskriftsbøker. For tiden brukes en felles farmakopé for <a href="/wno/Europa" title="Europa" wx:linktype="known" wx:pagename="Europa" wx:page_id="398874" id="wx35">Europa</a>, <i id="wx36">Den europeiske farmakopé</i>, men det har vært vanlig med bøker for det enkelte land. Det finnes også slike oppslagsverk for andre verdensdeler og områder <sup id="_ref-2" class="reference"><a href="#_note-2" title="" wx:fragment="_note-2" wx:linktype="note" id="wx37"/></sup>.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Klassifisering" name="Klassifisering"/>
<wx:section level="2" title="Klassifisering" id="wxsec2"><h2 id="wx38">Klassifisering</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx39"><a href="/wno/Bilde:Glasslion.jpg" title="Apotekglass fra Løveapoteket i Bergen" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Glasslion.jpg" id="wx40"><img src="/wno/Bilde:Glasslion.jpg" alt="Apotekglass fra Løveapoteket i Bergen" id="wx41"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx42">
<p id="wx43">Apotekglass fra Løveapoteket i Bergen</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx44"><a href="/wno/Bilde:L%C3%B8venbg.jpg" title="Interiøret fra Løveapoteket i Bergen tegnet av Johan F. L. Dreier er det eldste kjente bilde av norske apotek" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Løvenbg.jpg" id="wx45"><img src="/wno/Bilde:L%C3%B8venbg.jpg" alt="Interiøret fra Løveapoteket i Bergen tegnet av Johan F. L. Dreier er det eldste kjente bilde av norske apotek" id="wx46"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx47">
<p id="wx48">Interiøret fra Løveapoteket i Bergen tegnet av <a href="/wno/Johan_F._L._Dreier" title="Johan F. L. Dreier" wx:linktype="known" wx:pagename="Johan_F._L._Dreier" wx:page_id="29754" id="wx49">Johan F. L. Dreier</a> er det eldste kjente bilde av norske apotek</p>
</div>
</div>

<p id="wx50">Det finnes flere måter å klassifisere legemidler på. Én metode er norsk-utviklet, og er senere overtatt av <a href="/wno/Verdens_helseorganisasjon" title="Verdens helseorganisasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Verdens_helseorganisasjon" wx:page_id="1233" id="wx51">Verdens Helseorganisasjon</a> ved dens underorganisasjon, <i id="wx52">WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology</i>. Dette klassifiseringssystemet kalles <i id="wx53">Anatomical Therapeutic Chemical classification</i> (ATC), eller på norsk <a href="/wno/Anatomisk_terapeutisk_kjemisk_klassifikasjon" title="Anatomisk terapeutisk kjemisk klassifikasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Anatomisk_terapeutisk_kjemisk_klassifikasjon" wx:page_id="34532" id="wx54">Anatomisk terapeutisk kjemisk legemiddelregister</a> <sup id="_ref-3" class="reference"><a href="#_note-3" title="" wx:fragment="_note-3" wx:linktype="note" id="wx55"/></sup> som er en inndeling basert på hvilket organ eller system det medisinske preparatet virker på, samt de kjemiske, farmakologiske og terapeutiske karakteristika. Et eksempel på ATC-kode er <a href="/wno/Penicillin" title="Penicillin" wx:linktype="known" wx:pagename="Penicillin" wx:page_id="47194" id="wx56">Penicillin</a> med «J01C E01».</p>

<a id="Hovedgrupper" name="Hovedgrupper"/>
<wx:section level="3" title="Hovedgrupper" id="wxsec11"><h3 id="wx57">Hovedgrupper</h3>

<ul id="wx58">
<li id="wx59">
<p id="wx60">A <i id="wx61">Fordøyelsesorganer og stoffskifte</i></p>
</li>

<li id="wx62">
<p id="wx63">B <i id="wx64">Blod og bloddannende organer</i></p>
</li>

<li id="wx65">
<p id="wx66">C <i id="wx67">Hjerte og kretsløp</i></p>
</li>

<li id="wx68">
<p id="wx69">D <i id="wx70">Dermatologiske midler</i></p>
</li>

<li id="wx71">
<p id="wx72">G <i id="wx73">Urogenitalsystem og kjønnshormoner</i></p>
</li>

<li id="wx74">
<p id="wx75">H <i id="wx76">Hormoner til systemisk bruk eksl. kjønnshormoner og insulin</i></p>
</li>

<li id="wx77">
<p id="wx78">J <i id="wx79">Antiinfektiva til systemisk bruk</i></p>
</li>

<li id="wx80">
<p id="wx81">L <i id="wx82">Antineoplastiske og immunmodelerende midler</i></p>
</li>

<li id="wx83">
<p id="wx84">M <i id="wx85">Muskler og skjelett</i></p>
</li>

<li id="wx86">
<p id="wx87">N <i id="wx88">Nervesystemet</i></p>
</li>

<li id="wx89">
<p id="wx90">P <i id="wx91">Antiparitære midler, insekticider og insektmidler</i></p>
</li>

<li id="wx92">
<p id="wx93">R <i id="wx94">Respirasjonsorganer</i></p>
</li>

<li id="wx95">
<p id="wx96">S <i id="wx97">Sanseorganer</i></p>
</li>

<li id="wx98">
<p id="wx99">V <i id="wx100">Varia</i></p>
</li>
</ul>

<p id="wx101">Alle legemidler er ordnet under disse hovedgruppene.</p>

<p id="wx102"><i id="wx103">Utdypende artikkel: <a href="/wno/Anatomisk_terapeutisk_kjemisk_klassifikasjon" title="Anatomisk terapeutisk kjemisk klassifikasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Anatomisk_terapeutisk_kjemisk_klassifikasjon" wx:page_id="34532" id="wx104">Anatomisk terapeutisk kjemisk klassifikasjon</a></i></p>

<a id="Legemiddelformer" name="Legemiddelformer"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Legemiddelformer" id="wxsec3"><h2 id="wx105">Legemiddelformer</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx106"><a href="/wno/Bilde:Utensilier.jpg" title="Utensilier til fremstilling av forskjellige legemiddelformer. Fra utstillingen Extractum 1995 Farmasihistorie.com " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Utensilier.jpg" id="wx107"><img src="/wno/Bilde:Utensilier.jpg" alt="Utensilier til fremstilling av forskjellige legemiddelformer. Fra utstillingen Extractum 1995 Farmasihistorie.com " width="250" id="wx108"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx109">
<p id="wx110">Utensilier til fremstilling av forskjellige legemiddelformer. Fra utstillingen <i id="wx111">Extractum</i> <a href="/wno/1995" title="1995" wx:linktype="known" wx:pagename="1995" wx:page_id="1291" id="wx112">1995</a> <a href="http://farmasihistorie.com/utstilling.php" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx113">Farmasihistorie.com</a></p>
</div>
</div>

<p id="wx114">Legemidler kan bli gitt i en rekke forskjellige legemiddelformer som <a href="/wno/Tabletter" title="Tabletter" wx:linktype="known" wx:pagename="Tabletter" wx:page_id="201710" id="wx115">tabletter</a>, <a href="/wno/Kapsler" title="Kapsler" wx:linktype="known" wx:pagename="Kapsler" wx:page_id="201713" id="wx116">kapsler</a>, <a href="/wno/Stikkpiller" title="Stikkpiller" wx:linktype="known" wx:pagename="Stikkpiller" wx:page_id="201715" id="wx117">stikkpiller</a>, <a href="/wno/Injeksjon" title="Injeksjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Injeksjon" wx:page_id="164056" id="wx118">injeksjoner</a>, inhalasjoner (til innpusting), <a href="/wno/Miksturer" title="Miksturer" wx:linktype="known" wx:pagename="Miksturer" wx:page_id="226088" id="wx119">miksturer</a>, sprayer, og plaster.</p>

<p id="wx120">Det er vanlig å klassifisere legemiddelformene etter måten preparatene gis på.</p>

<a id="Perorale_legemiddelformer" name="Perorale_legemiddelformer"/>
<wx:section level="3" title="Perorale legemiddelformer" id="wxsec12"><h3 id="wx121">Perorale legemiddelformer</h3>

<p id="wx122">Disse legemiddlene gies gjennom munnen.</p>

<ul id="wx123">
<li id="wx124"><i id="wx125">Tabletter</i></li>

<li id="wx126"><i id="wx127">Resoribletter</i></li>

<li id="wx128"><i id="wx129">Tyggetabletter</i></li>

<li id="wx130"><i id="wx131">Brusetabletter</i>
<p id="wx132">og <i id="wx133">brusegranulat</i></p>
</li>

<li id="wx134"><i id="wx135">Kapsler</i></li>

<li id="wx136"><i id="wx137">Enterotabletter</i>
<p id="wx138">eller <i id="wx139">enterokapsler</i></p>
</li>

<li id="wx140"><i id="wx141">Depottabletter</i>
<p id="wx142">, <i id="wx143">depotkapsler</i> og <i id="wx144">depotgranulater</i></p>
</li>

<li id="wx145"><i id="wx146">Miksturer</i></li>

<li id="wx147"><i id="wx148">Dråper</i></li>
</ul>

<a id="Rektale_legemiddelformer" name="Rektale_legemiddelformer"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Rektale legemiddelformer" id="wxsec13"><h3 id="wx149">Rektale legemiddelformer</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx150"><a href="/wno/Bilde:Labsvane2.jpg" title="Laboratoriumet på Svaneapoteket I Bergen på 1970-tallet" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Labsvane2.jpg" id="wx151"><img src="/wno/Bilde:Labsvane2.jpg" alt="Laboratoriumet på Svaneapoteket I Bergen på 1970-tallet" width="380" id="wx152"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx153">
<p id="wx154">Laboratoriumet på Svaneapoteket I Bergen på 1970-tallet</p>
</div>
</div>

<p id="wx155">Denne gruppen blir gitt i endetarmen (rektum).</p>

<ul id="wx156">
<li id="wx157"><i id="wx158">Stikkpiller</i>
<p id="wx159">eller <i id="wx160">suppositorier</i></p>
</li>

<li id="wx161"><i id="wx162">Klysmaer</i>
<p id="wx163">eller miniklyster.</p>
</li>
</ul>

<a id="Parenterale_legemiddelformer" name="Parenterale_legemiddelformer"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Parenterale legemiddelformer" id="wxsec14"><h3 id="wx164">Parenterale legemiddelformer</h3>

<p id="wx165">Legemiddelene blir gitt utenom tarmen.</p>

<ul id="wx166">
<li id="wx167"><i id="wx168">Injeksjonsvæsker</i></li>

<li id="wx169"><i id="wx170">Infusjonskonsentrater</i></li>
</ul>

<a id="Legemiddelformer_til_inhalasjon" name="Legemiddelformer_til_inhalasjon"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Legemiddelformer til inhalasjon" id="wxsec15"><h3 id="wx171">Legemiddelformer til inhalasjon</h3>

<ul id="wx172">
<li id="wx173"><i id="wx174">Inhalasjonsvæsker</i></li>

<li id="wx175"><i id="wx176">Inhalasjonspulver</i></li>
</ul>

<a id="Legemiddelformer_til_lokalbehandling" name="Legemiddelformer_til_lokalbehandling"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Legemiddelformer til lokalbehandling" id="wxsec16"><h3 id="wx177">Legemiddelformer til lokalbehandling</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx178"><a href="/wno/Bilde:Reseptsvane.jpg" title="Resepturen på Svaneapoteket i Bergen. Inntil apoteket ble ombygget satt farmasøyten her og kontrollerte reseptene" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Reseptsvane.jpg" id="wx179"><img src="/wno/Bilde:Reseptsvane.jpg" alt="Resepturen på Svaneapoteket i Bergen. Inntil apoteket ble ombygget satt farmasøyten her og kontrollerte reseptene" width="250" id="wx180"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx181">
<p id="wx182">Resepturen på Svaneapoteket i Bergen. Inntil <a href="/wno/Apotek" title="Apotek" wx:linktype="known" wx:pagename="Apotek" wx:page_id="21703" id="wx183">apoteket</a> ble ombygget satt <a href="/wno/Farmas%C3%B8yt" title="Farmasøyt" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmasøyt" wx:page_id="150611" id="wx184">farmasøyten</a> her og kontrollerte reseptene</p>
</div>
</div>

<ul id="wx185">
<li id="wx186"><i id="wx187">Salver</i></li>

<li id="wx188"><i id="wx189">Kremer</i></li>

<li id="wx190"><i id="wx191">Linimenter</i></li>

<li id="wx192"><i id="wx193">Geler</i></li>

<li id="wx194"><i id="wx195">Vagitorier</i></li>

<li id="wx196"><i id="wx197">Øyedråper</i></li>

<li id="wx198"><i id="wx199">Øredråper</i></li>

<li id="wx200"><i id="wx201">Nesedråper</i>
<p id="wx202">eller <i id="wx203">nesespray</i></p>
</li>

<li id="wx204"><i id="wx205">Plaster</i></li>
</ul>

<a id="Legemidlenes_historie" name="Legemidlenes_historie"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Legemidlenes historie" id="wxsec4"><h2 id="wx206">Legemidlenes historie</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx207"><a href="/wno/Bilde:Irakischer_Maler_des_Kr%C3%A4uterbuchs_des_Dioskurides_001.jpg" title="Fra De Materia Medica av Dioskurides" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Irakischer_Maler_des_Kräuterbuchs_des_Dioskurides_001.jpg" id="wx208"><img src="/wno/Bilde:Irakischer_Maler_des_Kr%C3%A4uterbuchs_des_Dioskurides_001.jpg" alt="Fra De Materia Medica av Dioskurides" id="wx209"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx210">
<p id="wx211">Fra De Materia Medica av Dioskurides</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx212"><a href="/wno/Bilde:Apotheker-1568.png" title="Apotek fra 1568" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Apotheker-1568.png" id="wx213"><img src="/wno/Bilde:Apotheker-1568.png" alt="Apotek fra 1568" id="wx214"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx215">
<p id="wx216">Apotek fra 1568</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx217"><a href="/wno/Bilde:NatMuseum.Ravenna.jpg" title="Italiensk Apotek" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:NatMuseum.Ravenna.jpg" id="wx218"><img src="/wno/Bilde:NatMuseum.Ravenna.jpg" alt="Italiensk Apotek" id="wx219"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx220">
<p id="wx221">Italiensk Apotek</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx222"><a href="/wno/Bilde:Faroe_stamp_079_europe_%28fleming%29.jpg" title="Frimerke med bilde av Alexander Fleming" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Faroe_stamp_079_europe_(fleming).jpg" id="wx223"><img src="/wno/Bilde:Faroe_stamp_079_europe_%28fleming%29.jpg" alt="Frimerke med bilde av Alexander Fleming" id="wx224"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx225">
<p id="wx226">Frimerke med bilde av Alexander Fleming</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx227"><a href="/wno/Bilde:Paul_Ehrlich.jpg" title="Paul Ehrlich" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Paul_Ehrlich.jpg" id="wx228"><img src="/wno/Bilde:Paul_Ehrlich.jpg" alt="Paul Ehrlich" id="wx229"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx230">
<p id="wx231">Paul Ehrlich</p>
</div>
</div>

<p id="wx232">Det finnes mange skrifter fra de gamle kulturer i <a href="/wno/Kina" title="Kina" wx:linktype="known" wx:pagename="Kina" wx:page_id="549" id="wx233">Kina</a>, <a href="/wno/India" title="India" wx:linktype="known" wx:pagename="India" wx:page_id="489" id="wx234">India</a>, <a href="/wno/S%C3%B8r-Amerika" title="Sør-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Amerika" wx:page_id="493961" id="wx235">Sør-Amerika</a> og <a href="/wno/Middelhavet" title="Middelhavet" wx:linktype="known" wx:pagename="Middelhavet" wx:page_id="4649" id="wx236">Middelhavslandene</a> hvor det fortelles om bruk av <a href="/wno/Planter" title="Planter" wx:linktype="known" wx:pagename="Planter" wx:page_id="19522" id="wx237">planter</a> og andre naturprodukter ved ulike sykdommer. Den vitenskapelig interesserte keiser <i id="wx238"><a href="/wno/Shen_Nung" class="new" title="Shen Nung" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Shen_Nung" id="wx239">Shen Nung</a></i> beskrev omkring <a href="/wno/2500_f.Kr." class="new" title="2500 f.Kr." wx:linktype="unknown" wx:pagename="2500_f.Kr." id="wx240">2500 f.Kr.</a> urtemedisiner i Kina, bl.a. planter som seinere har vist seg virksomme mot <a href="/wno/Malaria" title="Malaria" wx:linktype="known" wx:pagename="Malaria" wx:page_id="28448" id="wx241">malaria</a>. <a href="/wno/Opium" title="Opium" wx:linktype="known" wx:pagename="Opium" wx:page_id="11743" id="wx242">Opium</a>, <a href="/wno/Cannabis_%28rusmiddel%29" title="Cannabis (rusmiddel)" wx:linktype="known" wx:pagename="Cannabis_(rusmiddel)" wx:page_id="25151" id="wx243">hasj</a>, <a href="/wno/Revebjelle" title="Revebjelle" wx:linktype="known" wx:pagename="Revebjelle" wx:page_id="30540" id="wx244">digitalis</a>, blader fra coca-treet og planter inneholdene efedrin og reserpin har vært brukt i flere tusen år, dels som universalmidler, men også på mer spesifikke indikasjoner som er anerkjente også i moderne medisin.</p>

<p id="wx245"><a href="/wno/Hippokrates" title="Hippokrates" wx:linktype="known" wx:pagename="Hippokrates" wx:page_id="6454" id="wx246">Hippokrates</a> (født <a href="/wno/460_f.Kr." title="460 f.Kr." wx:linktype="known" wx:pagename="460_f.Kr." wx:page_id="153184" id="wx247">460 f.Kr.</a>, død <a href="/wno/377_f.Kr." title="377 f.Kr." wx:linktype="known" wx:pagename="377_f.Kr." wx:page_id="141131" id="wx248">377 f.Kr.</a>) formulerte en rekke viktige terapeutiske prinsipper og innførte metallsalter i den medisinske behandling. <a href="/wno/Galen" title="Galen" wx:linktype="known" wx:pagename="Galen" wx:page_id="29223" id="wx249">Galen</a> (født ca. 130, død ca. 200) , en gresk lege som arbeidet i <a href="/wno/Roma" title="Roma" wx:linktype="known" wx:pagename="Roma" wx:page_id="4855" id="wx250">Roma</a>, tok i bruk en mengde nye urtemedisiner. Han definerte legemidler som alt som virker på kroppen og gir forandring, til forskjell fra føde som får kroppen til å bli større. Videre begynte han systematisk framstilling av legemidler, bl.a. opiumstinktur, og han innførte prinsippet om kvalitetskontroll.</p>

<p id="wx251"><a href="/wno/Perserne_Rhazes" class="new" title="Perserne Rhazes" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Perserne_Rhazes" id="wx252">Perserne Rhazes</a> (født.ca. <a href="/wno/850" title="850" wx:linktype="known" wx:pagename="850" wx:page_id="7876" id="wx253">850</a> ) og <a href="/wno/Ali_ibn_Sina" class="new" title="Ali ibn Sina" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ali_ibn_Sina" id="wx254">Ali ibn Sina</a> (født <a href="/wno/980" title="980" wx:linktype="known" wx:pagename="980" wx:page_id="7707" id="wx255">980</a> ) introduserte bruk av opiumspiller for hoste og <a href="/wno/Colchium_autumnale" class="new" title="Colchium autumnale" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Colchium_autumnale" id="wx256">Colchium autumnale</a> (inneholdende kolchicin) for urinsyregikt.</p>

<p id="wx257">Legene ved den medisinske skole i <a href="/wno/Salerno" title="Salerno" wx:linktype="known" wx:pagename="Salerno" wx:page_id="362421" id="wx258">Salerno</a> er særlig kjente for sine oversettelser av arabiske legevitenskapelige tekster og for systematiske oversikter over motgifter, <i id="wx259">Antidotus magnus seu universalis</i> fra<a href="/wno/12._%C3%A5rhundre" title="12. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="12._århundre" wx:page_id="5215" id="wx260">1100-tallet</a>.</p>

<p id="wx261">Sveitseren Philippus Theophrastus Bombastus von Hohenheim, oftest kalt <a href="/wno/Paracelsus" title="Paracelsus" wx:linktype="known" wx:pagename="Paracelsus" wx:page_id="86904" id="wx262">Paracelsus</a> (født <a href="/wno/11._november" title="11. november" wx:linktype="known" wx:pagename="11._november" wx:page_id="2516" id="wx263">11. november</a> eller <a href="/wno/17._desember" title="17. desember" wx:linktype="known" wx:pagename="17._desember" wx:page_id="1417" id="wx264">17. desember</a> <a href="/wno/1493" title="1493" wx:linktype="known" wx:pagename="1493" wx:page_id="5311" id="wx265">1493</a>, død <a href="/wno/24._september" title="24. september" wx:linktype="known" wx:pagename="24._september" wx:page_id="2742" id="wx266">24. september</a> <a href="/wno/1541" title="1541" wx:linktype="known" wx:pagename="1541" wx:page_id="5640" id="wx267">1541</a>) , fremhevet <a href="/wno/Kjemi" title="Kjemi" wx:linktype="known" wx:pagename="Kjemi" wx:page_id="555" id="wx268">kjemiens</a> betydning og regnes som en reformator av datidens medisin. Etter Paracelsus’ mening fantes det et spesifikt legemiddel mot enhver sykdom. Han tok i bruk metallsalter i behandlingen av en rekke sykdommer, bl.a. <i id="wx269"><a href="/wno/Syfilis" title="Syfilis" wx:linktype="known" wx:pagename="Syfilis" wx:page_id="28512" id="wx270">syfilis</a></i>.</p>

<p id="wx271">Kinatreets bark (Cinchona), som ble brukt av indianerne i Sør-Amerika mot feber, ble brakt til Europa på <a href="/wno/17._%C3%A5rhundre" title="17. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="17._århundre" wx:page_id="5208" id="wx272">1600-tallet</a> av <a href="/wno/Jesuittordenen" title="Jesuittordenen" wx:linktype="known" wx:pagename="Jesuittordenen" wx:page_id="39046" id="wx273">jesuittmisjon</a>ærer. Midlet ble tatt i bruk ved febertilstander, bl.a. <i id="wx274">malaria</i>, hvor det også i dag brukes i behandlingen.</p>

<p id="wx275">Ipecacuanha-rot ble på slutten av <a href="/wno/17._%C3%A5rhundre" title="17. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="17._århundre" wx:page_id="5208" id="wx276">1600-tallet</a> importert til Europa fra <a href="/wno/Brasil" title="Brasil" wx:linktype="known" wx:pagename="Brasil" wx:page_id="113" id="wx277">Brasil</a> hvor dette middel fra gammelt av hadde ord på seg for å helbrede <a href="/wno/Dysenteri" title="Dysenteri" wx:linktype="known" wx:pagename="Dysenteri" wx:page_id="101276" id="wx278">dysenteri</a>. Senere ble det vist at denne planten inneholder <a href="/wno/Alkaloid" title="Alkaloid" wx:linktype="known" wx:pagename="Alkaloid" wx:page_id="137083" id="wx279">alkaloidet</a> <i id="wx280">emetin</i> som har drepende virkning på <a href="/wno/Am%C3%B8be" title="Amøbe" wx:linktype="known" wx:pagename="Amøbe" wx:page_id="167813" id="wx281">amøber</a>, og som fortsatt brukes i behandlingen av amøbedysenteri.</p>

<p id="wx282">Selv om <a href="/wno/Revebjelle" title="Revebjelle" wx:linktype="known" wx:pagename="Revebjelle" wx:page_id="30540" id="wx283">digitalis</a> var et kjent legemiddel i mange kulturer, kan man si at dets storhetstid begynte for vel 200 år siden. Den beskrivelsen som <i id="wx284"><a href="/wno/William_Witheering" class="new" title="William Witheering" wx:linktype="unknown" wx:pagename="William_Witheering" id="wx285">William Witheering</a></i> gav av virkningen ved hjertesvikt og ødem i <a href="/wno/1785" title="1785" wx:linktype="known" wx:pagename="1785" wx:page_id="4713" id="wx286">1785</a>, er blitt stående som en klassiker i den medisinske litteratur. Hans beskrivelse av digitalisintoksikasjon er så detaljert og presis at den kunne forsvare sin plass i en moderne lærebok.</p>

<p id="wx287">Forholdet mellom legemiddeldose og respons ble utredet av <i id="wx288"><a href="/wno/Daries" class="new" title="Daries" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Daries" id="wx289">Daries</a></i> i en elegant doktoravhandling fra <a href="/wno/1776" title="1776" wx:linktype="known" wx:pagename="1776" wx:page_id="4760" id="wx290">1776</a>. Den eksperimentelle farmakologiens æra begynte samtidig med de store gjennombrudd i <a href="/wno/Fysiologi" title="Fysiologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Fysiologi" wx:page_id="26933" id="wx291">fysiologien</a> i første halvdel av <a href="/wno/19._%C3%A5rhundre" title="19. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="19._århundre" wx:page_id="5149" id="wx292">1800-årene</a> av bl.a. <i id="wx293"><a href="/wno/Claude_Bernard" class="new" title="Claude Bernard" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Claude_Bernard" id="wx294">Claude Bernard</a></i>.</p>

<p id="wx295">Syntesen av urea fra uorganiske salter fra <i id="wx296">Wohler</i> i <a href="/wno/1828" title="1828" wx:linktype="known" wx:pagename="1828" wx:page_id="1267" id="wx297">1828</a> bidro til å fjerne «mystikken» omkring de organiske forbindelser. Fra midten av <a href="/wno/19._%C3%A5rhundre" title="19. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="19._århundre" wx:page_id="5149" id="wx298">1800-tallet</a> har syntetiske framstilte legemidler dominert innen medisinen.</p>

<p id="wx299"><br id="wx300"/>
</p>

<a id="Milep.C3.A6ler_i_legemiddelhistorien__i_perioden_1800.E2.80.931990" name="Milep.C3.A6ler_i_legemiddelhistorien__i_perioden_1800.E2.80.931990"/>
<wx:section level="3" title="Milepæler i legemiddelhistorien i perioden 1800–1990" id="wxsec17"><h3 id="wx301">Milepæler i legemiddelhistorien i perioden 1800–1990</h3>

<ul id="wx302">
<li id="wx303"><a href="/wno/1800" title="1800" wx:linktype="known" wx:pagename="1800" wx:page_id="4699" id="wx304">1800</a> <i id="wx305">Morfin</i>
<p id="wx306">isolert som det første aktive virkestoff fra en medisinplante av <i id="wx307">Sertürner</i></p>
</li>

<li id="wx308"><a href="/wno/1820" title="1820" wx:linktype="known" wx:pagename="1820" wx:page_id="4683" id="wx309">1820</a> <i id="wx310">Kinin</i>
<p id="wx311">reinfremstilt</p>
</li>

<li id="wx312"><a href="/wno/1840" title="1840" wx:linktype="known" wx:pagename="1840" wx:page_id="4665" id="wx313">1840</a> <i id="wx314">Lystgass (N<sub id="wx315">2</sub>O)</i>
<p id="wx316">, <i id="wx317">eter</i> og <i id="wx318">kloroform</i> tatt i bruk som narkosemidler ved kirurgiske inngrep.</p>
</li>

<li id="wx319"><a href="/wno/1860" title="1860" wx:linktype="known" wx:pagename="1860" wx:page_id="4631" id="wx320">1860</a> <i id="wx321">Fenol</i>
<p id="wx322">introdusert som antiseptikum av <i id="wx323">Lister</i></p>

<ul id="wx324">
<li id="wx325"><i id="wx326">Kloralhydrat</i>
<p id="wx327">vist å ha hypnotisk effekt</p>
</li>

<li id="wx328"><i id="wx329">Glycerylnitrat</i>
<p id="wx330">(samme som <a href="/wno/Nitroglycerin" class="new" title="Nitroglycerin" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Nitroglycerin" id="wx331">nitroglycerin</a>) ved <i id="wx332">angina pectoris</i></p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx333"><a href="/wno/1880" title="1880" wx:linktype="known" wx:pagename="1880" wx:page_id="4612" id="wx334">1880</a> <i id="wx335">Kokain</i>
<p id="wx336">tatt i bruk som lokalanastetikum</p>

<ul id="wx337">
<li id="wx338">
<p id="wx339">Begrepet”kjemoterapi” innført av <i id="wx340">Paul Ehrlich</i></p>
</li>

<li id="wx341"><i id="wx342">Acetylsalisylsyre</i>
<p id="wx343">introdusert som smertestillende og febernedsettende middel</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx344"><a href="/wno/1900" title="1900" wx:linktype="known" wx:pagename="1900" wx:page_id="1410" id="wx345">1900</a>
<p id="wx346">Hypnotisk effekt av barbital (“Veronal”) påvist</p>

<ul id="wx347">
<li id="wx348"><i id="wx349">Salvarsan</i>
<p id="wx350">innført i syfilisbehandlingen av <i id="wx351">Paul Ehrlich</i></p>
</li>

<li id="wx352"><i id="wx353">Fenobarbital</i>
<p id="wx354">innført i epilepsibehandlingen</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx355"><a href="/wno/1920" title="1920" wx:linktype="known" wx:pagename="1920" wx:page_id="4561" id="wx356">1920</a> <i id="wx357">Acetylkolilin</i>
<p id="wx358">vist å være transmittersubstans av <i id="wx359">Otto Loewi</i></p>

<ul id="wx360">
<li id="wx361"><i id="wx362">Insulin</i>
<p id="wx363">renset<i id="wx364">(Bating og Blest)</i></p>
</li>

<li id="wx365"><i id="wx366">Penicillin</i>
<p id="wx367">oppdaget av <i id="wx368">Alexander Fleming</i></p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx369"><a href="/wno/1930" title="1930" wx:linktype="known" wx:pagename="1930" wx:page_id="4551" id="wx370">1930</a> <i id="wx371">Prontosil</i>
<p id="wx372">, det første sulfonamid ved bakterielle infeksjoner</p>

<ul id="wx373">
<li id="wx374"><i id="wx375">Fenytoin</i>
<p id="wx376">introdusert i epilepsibehandlingen</p>
</li>

<li id="wx377">
<p id="wx378">De første prostaglandinene oppdaget</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx379"><a href="/wno/1940" title="1940" wx:linktype="known" wx:pagename="1940" wx:page_id="1295" id="wx380">1940</a> <i id="wx381">Tubokurarin</i>
<p id="wx382">brukt første gang i anestesien</p>

<ul id="wx383">
<li id="wx384"><i id="wx385">Penicillin G</i>
<p id="wx386">reinframstilt av <i id="wx387">Chain og Florey</i> og tatt i bruk til behandling av alvorlige bakterielle infeksjoner</p>
</li>

<li id="wx388">
<p id="wx389">De syntetiske sterke analgetika <i id="wx390">metadon</i> og <i id="wx391">petidin</i> oppdaget</p>
</li>

<li id="wx392"><i id="wx393">Nitrogensennepsgass-derivater</i>
<p id="wx394">ved maligne lidelser</p>
</li>

<li id="wx395"><i id="wx396">Klorokin</i>
<p id="wx397">introdusert som malariamiddel</p>
</li>

<li id="wx398"><i id="wx399">Kortison</i>
<p id="wx400">og <i id="wx401">hydrokortison</i> syntetisert</p>
</li>

<li id="wx402"><i id="wx403">Metotrexat</i>
<p id="wx404">ved leukemi</p>
</li>

<li id="wx405"><i id="wx406">Isoprenalin</i>
<p id="wx407">ved astma</p>
</li>

<li id="wx408"><i id="wx409">Streptomycin</i>
<p id="wx410">ved tuberkulose</p>
</li>

<li id="wx411"><i id="wx412">Litiumsalter</i>
<p id="wx413">ved manisk depressiv psykose</p>
</li>

<li id="wx414"><i id="wx415">Lidokain</i>
<p id="wx416">til lokalanesti</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx417"><a href="/wno/1950" title="1950" wx:linktype="known" wx:pagename="1950" wx:page_id="4536" id="wx418">1950</a> <i id="wx419">Tetracykliner</i>
<p id="wx420">ved bakterielle infeksjoner</p>

<ul id="wx421">
<li id="wx422"><i id="wx423">Erytromycin</i>
<p id="wx424">ved bakterielle infeksjoner</p>
</li>

<li id="wx425"><i id="wx426">Kloropromazin</i>
<p id="wx427">ved psykose</p>
</li>

<li id="wx428"><i id="wx429">Isoniazid</i>
<p id="wx430">mot tuberkulose</p>
</li>

<li id="wx431"><i id="wx432">alfa-Metyldopa</i>
<p id="wx433">ved hypertensjon</p>
</li>

<li id="wx434">
<p id="wx435">De første cefalosporiner ved bakterielle infeksjoner</p>
</li>

<li id="wx436"><i id="wx437">Imipramin</i>
<p id="wx438">, første tricykliske antidepresivum</p>
</li>

<li id="wx439"><i id="wx440">Klorthiazid</i>
<p id="wx441">, første perorale diuretikum</p>
</li>

<li id="wx442">
<p id="wx443">Peroral antikonsepsjon (P-piller) introdusert</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx444"><a href="/wno/1960" title="1960" wx:linktype="known" wx:pagename="1960" wx:page_id="4527" id="wx445">1960</a> <i id="wx446">Klordiazepoxid</i>
<p id="wx447">, første angstdempende benzodiazepin</p>

<ul id="wx448">
<li id="wx449"><i id="wx450">Idoxuridin</i>
<p id="wx451">mot lokale herpesinfeksjoner</p>
</li>

<li id="wx452"><i id="wx453">Propranolol</i>
<p id="wx454">, første brukbare beta-blokker</p>
</li>

<li id="wx455"><i id="wx456">Prostaglandinenes</i>
<p id="wx457">struktur klarlagt</p>
</li>

<li id="wx458"><i id="wx459">l-Dopa</i>
<p id="wx460">ved parkinsonisme</p>
</li>

<li id="wx461"><i id="wx462">Kromoglykat</i>
<p id="wx463">som allergiprofylakse</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx464"><a href="/wno/1970" title="1970" wx:linktype="known" wx:pagename="1970" wx:page_id="4519" id="wx465">1970</a>
<p id="wx466">Immunsuppresjon (azathioprin + kortikosteroider) muliggjør organtransplantasjoner</p>

<ul id="wx467">
<li id="wx468">
<p id="wx469">Intensiv kombinasjonsbehandling med cytostatika helbreder leukemier og enkelte andre typer kreft hos barn</p>
</li>

<li id="wx470">
<p id="wx471">Endorfiner og enkefalinene (“opoid-peptidene”) oppdaget</p>
</li>

<li id="wx472"><i id="wx473">Cimetidin</i>
<p id="wx474">og andre histamin H2-blokkere ved ulcus- sykdom</p>
</li>

<li id="wx475"><i id="wx476">Acyklovir</i>
<p id="wx477">og andre antivirale midler til systemisk bruk</p>
</li>
</ul>
</li>

<li id="wx478"><a href="/wno/1980" title="1980" wx:linktype="known" wx:pagename="1980" wx:page_id="1274" id="wx479">1980</a> <i id="wx480">Cyklosporin A</i>
<p id="wx481">, mer effektivt immunsuppresivt middel ved organtransplantasjoner</p>

<ul id="wx482">
<li id="wx483"><i id="wx484">ACE-inhibitorer</i>
<p id="wx485">ved hypertensjon og hjertesvikt</p>
</li>

<li id="wx486">
<p id="wx487">De første bioteknisk framstilte framstilte legemidler(rekombinant DNA teknikk) introdusert i terapien (human insulin, veksthormon; alfainterferon, erytropoietin. TPA, etc.)</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<a id="Nye_legemidler" name="Nye_legemidler"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Nye legemidler" id="wxsec18"><h3 id="wx488">Nye legemidler</h3>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx489"><a href="/wno/Bilde:Resepturmodern.jpg" title="Moderne reseptur" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Resepturmodern.jpg" id="wx490"><img src="/wno/Bilde:Resepturmodern.jpg" alt="Moderne reseptur" width="300" id="wx491"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx492">
<p id="wx493">Moderne reseptur</p>
</div>
</div>

<p id="wx494">Etter «legemiddeleksplosjonen» i årene etter <a href="/wno/Andre_verdenskrig" title="Andre verdenskrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Andre_verdenskrig" wx:page_id="101707" id="wx495">den andre verdenskrig</a>, har utviklingen i <a href="/wno/1970" title="1970" wx:linktype="known" wx:pagename="1970" wx:page_id="4519" id="wx496">1970</a>- og <a href="/wno/1980-%C3%A5rene" title="1980-årene" wx:linktype="known" wx:pagename="1980-årene" wx:page_id="1257" id="wx497">1980-årene</a> vært preget av mindre modifikasjoner av allerede eksisterende legemidler. Imidlertid har kunnskapen om legemidlene økt betydelig, og dette har lagt grunnlaget for rasjonell bruk.</p>

<p id="wx498">Mens legemidlene tidligere kom fra naturen og gjerne var brukt i <a href="/wno/Folkemedisin" title="Folkemedisin" wx:linktype="known" wx:pagename="Folkemedisin" wx:page_id="150855" id="wx499">folkemedisinen</a> før de fikk medisinsk anerkjennelse, er oppdagelsen av nye legemidler nå oftest resultatet av en målrettet leting. Det er vesentlig den farmasøytiske industri som har økonomiske ressurser til å finne og å utvikle nye legemidler. Medregnet de langsiktige investeringer i forskning, koster det ca. 300 - 1000 millioner kroner å finne, utvikle og markedsføre et helt nytt legemiddel. Bare ett av anslagsvis 5.000 syntetiserte substanser er interessant, sikkert og godt nok til at legemidlet blir markedsført og kommer i klinisk bruk.</p>

<p id="wx500">Substanser som finnes i planter varierer sterkt i konsentrasjon etter varierende vekstforhold og modningsgrad for planten. Når stoffet skilles ut fra planten vil det ofte forekomme sammen med et stort antall andre substanser som kan gi andre virkninger og interaksjoner (virkninger som to stoffer gir sammen). Sopper som har blitt brukt som narkotiske midler er det vanskelig å gjette styrken på, så bruken kan enten gi for liten dose eller overdose og forgiftning.</p>

<p id="wx501">Da cyclosporin ble oppdaget, var det en sveitsisk medarbeider ved et farmasøytisk forskningslaboratorium som hadde tatt med en sopp fra Hardangervidda.</p>

<a id="Bestemmelser_i_Norge" name="Bestemmelser_i_Norge"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Bestemmelser i Norge" id="wxsec5"><h2 id="wx502">Bestemmelser i Norge</h2>

<p id="wx503">Det er for tiden (november 2004) 1.354 godkjente legemidler på markedet i <a href="/wno/Norge" title="Norge" wx:linktype="known" wx:pagename="Norge" wx:page_id="728" id="wx504">Norge</a>. De fleste legemidler, både reseptfrie og reseptpliktige legemidler selges gjennom <a href="/wno/Apotek" title="Apotek" wx:linktype="known" wx:pagename="Apotek" wx:page_id="21703" id="wx505">apotek</a>.</p>

<p id="wx506">Tidligere hadde apotekene <a href="/wno/Monopol" title="Monopol" wx:linktype="known" wx:pagename="Monopol" wx:page_id="10091" id="wx507">monopol</a> på alt salg av legemidler, men fra <a href="/wno/1._november" title="1. november" wx:linktype="known" wx:pagename="1._november" wx:page_id="494038" id="wx508">1. november</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx509">2003</a> ble det tillatt å selge noen få, reseptfrie legemidler utenom apotek. Utsalgssteder som har tillatelse til å selge næringsmidler kan søke om å selge disse. I tillegg kan de selge <a href="/wno/Naturlegemiddel" title="Naturlegemiddel" wx:linktype="known" wx:pagename="Naturlegemiddel" wx:page_id="21103" id="wx510">naturlegemidler</a>.</p>

<p id="wx511">For å bli godkjent i Norge, må et legemiddel være dokumentert effektivt og det må være dokumentert at det ikke har skadelige virkninger som står i misforhold til forventet effekt. Før et legemiddel kan selges i Norge, må det også ha markedsføringstillatelse.</p>

<p id="wx512">Før et legemiddel har fått godkjennelse/registrering kan det være mulig å få kjøpt medisinen på såkalt registreringsfritakelse, som er en slags utvidet resept med forklaring og begrunnelse for bruk av medisinen, og med et spesielt ansvar for forskrivende lege.</p>

<a id="Juridiske_aspekter" name="Juridiske_aspekter"/>
<wx:section level="3" title="Juridiske aspekter" id="wxsec19"><h3 id="wx513">Juridiske aspekter</h3>

<p id="wx514">Rammeverket for norske legemidler ligger i «Lov om legemidler m.v.»<sup id="_ref-4" class="reference"><a href="#_note-4" title="" wx:fragment="_note-4" wx:linktype="note" id="wx515"/></sup> av <a href="/wno/4._desember" title="4. desember" wx:linktype="known" wx:pagename="4._desember" wx:page_id="2418" id="wx516">4. desember</a> <a href="/wno/1992" title="1992" wx:linktype="known" wx:pagename="1992" wx:page_id="1282" id="wx517">1992</a>, også kalt <i id="wx518">Legemiddelloven</i> og forskriften til denne, <i id="wx519">Legemiddelforskriften</i><sup id="_ref-5" class="reference"><a href="#_note-5" title="" wx:fragment="_note-5" wx:linktype="note" id="wx520"/></sup>.</p>

<p id="wx521"><i id="wx522">Som legemiddel regnes stoffer, <a href="/wno/Droge" title="Droge" wx:linktype="known" wx:pagename="Droge" wx:page_id="36439" id="wx523">droger</a> og preparater som er bestemt til eller utgis for å brukes til å forebygge, lege eller lindre sykdom, sykdomssymptomer eller smerter, påvirke fysiologiske funksjoner hos mennesker eller dyr, eller til ved innvortes eller utvortes bruk å påvise sykdom. Som legemiddel regnes herunder:</i></p>

<ul id="wx524">
<li id="wx525"><i id="wx526">stoffer, droger og preparater som er oppført i Legemiddellisten og droger som er merket med «L» eller «LR» i Urtelisten</i></li>

<li id="wx527"><i id="wx528">stoffer, droger og preparater som i kjemisk sammensetning, egenskaper eller medisinsk virkning er så lik noe stoff, droge eller preparat i Legemiddellisten at de bør stilles i samme klasse</i></li>

<li id="wx529"><i id="wx530">vare som bringes i handelen eller reklameres for på en slik måte at den fremtrer som legemiddel. Ved vurderingen av om en vare bringes i handelen eller reklameres for på en slik måte at den fremtrer som legemiddel, vektlegges særlig varens ytterpakning, innerpakning, varens form, beskrivelse av egenskaper, herunder angivelse av dosering og administrasjonsmåte, markedsføring av varen ved tekst, bilder, film eller muntlig, og hvem som er målgruppen for varen.</i></li>
</ul>

<p id="wx531">I forskriften finnes det en liste, «Legemiddellisten», over legemidler som er nevnes individuelt eller som klasse, som på grunn av sine egenskaper er klassifisert som legemiddel. Den andre listen som er nevnt i forskriften er «Urtelisten», og den inneholder en rekke urter og naturmidler som på grunn av sine egenskaper er å regne som legemiddel. Disse klassifiseres videre som handelsvarer, som legemidler (L) og som reseptpliktige legemidler (LR).</p>

<p id="wx532">I juridisk forstand er det ikke nødvendig at en vare har noen medisinsk effekt for å bli omfattet av loven, det er tilstrekkelig at det fremstilles som at den har en medisinsk virkning i markedsføring. Det er etter etter Legemiddelloven heller ikke tillatt å:</p>

<p id="wx533"><i id="wx534">i reklame eller lignende, ved tekst eller bilder, direkte eller indirekte, å gi uttrykk for at en vare som ikke er legemiddel anbefales som middel til å forebygge, lege eller lindre sykdom, sykdomssymptomer eller smerter eller påvirke fysiologiske funksjoner hos mennesker eller dyr</i></p>

<p id="wx535">Loven omhandler således både faktiske legemidler, og varer som markedsføres som om de var legemidler. Legemiddelverket har lister over markedsføringspåstander som fører til at produktet omfattes av loven.</p>

<p id="wx536">Varer som egentlig er legemidler kan, dersom det dokumenteres at de ikke markedsføres som et legemiddel og i den form det selges ikke er helseskadelig, omklassifiseres til handelsvare. Et eksempel er <a href="/wno/Kaffe" title="Kaffe" wx:linktype="known" wx:pagename="Kaffe" wx:page_id="3951" id="wx537">kaffe</a>, som inneholder legemiddelet <a href="/wno/Koffein" title="Koffein" wx:linktype="known" wx:pagename="Koffein" wx:page_id="4579" id="wx538">koffein</a>. I <i id="wx539"><a href="http://www.lovdata.no/for/sf/ho/xo-19991222-1559.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx540">Matloven</a></i> (<a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx541">2004</a>) reguleres fødemidler som ikke er legemidler. <a href="/wno/Mattilsynet" title="Mattilsynet" wx:linktype="known" wx:pagename="Mattilsynet" wx:page_id="29648" id="wx542">Mattilsynet</a> fører kontroll med dette og med <a href="/wno/Kosmetikk" title="Kosmetikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Kosmetikk" wx:page_id="336518" id="wx543">kosmetikk</a>.</p>

<a id="Medisiner" name="Medisiner"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Medisiner" id="wxsec20"><h3 id="wx544">Medisiner</h3>

<p id="wx545">I <i id="wx546">legemiddelforskriften</i> brukes betegnelsen <i id="wx547">farmasøytisk spesialpreparat</i> om det vi alminnelig forstår som pakninger med medisiner. For å få markedsføringstillatelse stilles det en rekke krav, og hver enkelt pakning og dosering godkjennes separat. Det stilles bl.a. krav til dokumentasjon av <a href="/wno/Toksikologi" title="Toksikologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Toksikologi" wx:page_id="383545" id="wx548">toksikologiske</a> forhold, <a href="/wno/Farmakologi" title="Farmakologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmakologi" wx:page_id="6613" id="wx549">farmakologiske</a> forhold, til kjemisk sammensetning, klinisk dokumentasjon, godkjenninger i andre land, og utformingen av pakning og pakningsvedlegg.</p>

<a id="Naturlegemidler" name="Naturlegemidler"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Naturlegemidler" id="wxsec21"><h3 id="wx550">Naturlegemidler</h3>

<p id="wx551">Vurdering av <a href="/wno/Naturlegemiddel" title="Naturlegemiddel" wx:linktype="known" wx:pagename="Naturlegemiddel" wx:page_id="21103" id="wx552">naturlegemidler</a> for godkjenning for utstedelse av markedsføringstillatelse foregår etter en forenklet søknad. Kravene til dokumentasjon av et naturlegemiddels kvalitet tilsvarer kravene for andre spesialpreparater, mens kravene til dokumentasjon over sikkerhet og effekt er langt mindre omfattende og baserer seg kun på dokumentasjon av tradisjonell bruk i folkemedisin i Europa og Nord-Amerika. Det arbeides med et nytt lovverk for godkjenning.</p>

<p id="wx553">Forvaltningsorganet for legemidler og naturlegemidler er <a href="/wno/Statens_legemiddelverk" title="Statens legemiddelverk" wx:linktype="known" wx:pagename="Statens_legemiddelverk" wx:page_id="6614" id="wx554">Statens legemiddelverk</a> (SLV) som ble opprettet <a href="/wno/1._januar" title="1. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="1._januar" wx:page_id="1299" id="wx555">1. januar</a> <a href="/wno/2001" title="2001" wx:linktype="known" wx:pagename="2001" wx:page_id="1259" id="wx556">2001</a>.</p>

<a id="Preparater_og_virkestoffer" name="Preparater_og_virkestoffer"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Preparater og virkestoffer" id="wxsec6"><h2 id="wx557">Preparater og virkestoffer</h2>

<dl id="wx558">
<dd id="wx559"><i id="wx560">Se også</i> <a href="/wno/Farmakologi" title="Farmakologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmakologi" wx:page_id="6613" id="wx561">Farmakologi</a>
<p id="wx562">og <a href="/wno/Degenerert_varemerke" title="Degenerert varemerke" wx:linktype="known" wx:pagename="Degenerert_varemerke" wx:page_id="348651" id="wx563">degenerert varemerke</a>.</p>
</dd>
</dl>

<p id="wx564">I omtale av legemidler er det vanlig å blande sammen <i id="wx565">preparatnavn</i> og <i id="wx566">virkestoff</i>. Virkestoffet er den kjemiske substansen som utøver den medisinske virkningen av legemiddelet, mens et preparat er et legemiddel<i id="wx567">produkt</i> med et markedsføringsnavn, pakning, og registrering hos Statens Legemiddelverk. Så lenge en legemiddelprodusent har <a href="/wno/Patent" title="Patent" wx:linktype="known" wx:pagename="Patent" wx:page_id="19946" id="wx568">patent</a> på et virkestoff, er det bare denne produsenten som kan produsere preparater med dette virkestoffet. Det har ført til at en del virkestoffer har blitt synonyme med et spesifikt preparatnavn, for eksempel acetylsalisylsyre og <i id="wx569">Aspirin</i> i den engelsktalende verden. Dette er mest vanlig for reseptfrie preparater, og kan i norsk sammenheng eksemplifiseres ved paracetamol og <i id="wx570">Paracet</i> og ibuprofen og <i id="wx571">Ibux</i>, hvor begge preparatnavnene brukes nesten konsekvent om alle preparater som inneholder de respektive virkestoffene.</p>

<p id="wx572">For helsepersonell som håndterer legemidler kan forvirringen være enda større, siden de fleste leger foreskriver legemidler etter preparatnavn de er kjent med (ofte den opprinnelige produsentens preparat), mens apotekene er pliktige å dele ut det billigste <i id="wx573">synonympreparatet</i>også kalt kopipreparater der slike finnes, spesielt når medisinen er på "blå resept" når det offentlige dekker store deler av utgiftene til medisinen.</p>

<p id="wx574">Det har vært fremmet forslag om at alle resepter skrives med virkestoff i stedet for preparatnavn, men dette har foreløpig ikke slått gjennom.</p>

<a id="Se_ogs.C3.A5" name="Se_ogs.C3.A5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Se også" id="wxsec7"><h2 id="wx575">Se også</h2>

<ul id="wx576">
<li id="wx577"><a href="/wno/Liste_over_legemidler" title="Liste over legemidler" wx:linktype="known" wx:pagename="Liste_over_legemidler" wx:page_id="167264" id="wx578">Liste over legemidler</a></li>

<li id="wx579"><a href="/wno/Farmakologi" title="Farmakologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmakologi" wx:page_id="6613" id="wx580">Farmakologi</a></li>

<li id="wx581"><a href="/wno/Farmasi" title="Farmasi" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmasi" wx:page_id="148546" id="wx582">Farmasi</a></li>

<li id="wx583"><a href="/wno/Farmas%C3%B8yt" title="Farmasøyt" wx:linktype="known" wx:pagename="Farmasøyt" wx:page_id="150611" id="wx584">Farmasøyt</a></li>

<li id="wx585"><a href="/wno/Apotek" title="Apotek" wx:linktype="known" wx:pagename="Apotek" wx:page_id="21703" id="wx586">Apotek</a></li>

<li id="wx587"><a href="/wno/Anatomisk_terapeutisk_kjemisk_klassifikasjon" title="Anatomisk terapeutisk kjemisk klassifikasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Anatomisk_terapeutisk_kjemisk_klassifikasjon" wx:page_id="34532" id="wx588">Anatomisk terapeutisk kjemisk klassifikasjon</a></li>

<li id="wx589"><a href="/wno/Droge" title="Droge" wx:linktype="known" wx:pagename="Droge" wx:page_id="36439" id="wx590">Droge</a></li>

<li id="wx591"><a href="/wno/Medisinsk_urt" title="Medisinsk urt" wx:linktype="known" wx:pagename="Medisinsk_urt" wx:page_id="32970" id="wx592">Medisinsk urt</a></li>
</ul>

<a id="Referanser" name="Referanser"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Referanser" id="wxsec8"><h2 id="wx593">Referanser</h2>

<ol class="references" id="wx594">
<li id="_note-0"><b id="wx595"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx596">^</a></b> <a href="http://www.lovdata.no/for/sf/ho/to-19991227-1565-0.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx597">Legemiddellisten</a></li>

<li id="_note-1"><b id="wx598"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx599">^</a></b> <a href="http://www.legemiddelverket.no/templates/InterPage____19040.aspx" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx600">Legemiddelstandarder</a></li>

<li id="_note-2"><b id="wx601"><a href="#_ref-2" title="" wx:fragment="_ref-2" wx:linktype="noteref" id="wx602">^</a></b> <a href="http://www.martindalecenter.com/Pharmacy.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx603">Martindale</a></li>

<li id="_note-3"><b id="wx604"><a href="#_ref-3" title="" wx:fragment="_ref-3" wx:linktype="noteref" id="wx605">^</a></b> <a href="http://www.felleskatalogen.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx606">Felleskatalogen</a></li>

<li id="_note-4"><b id="wx607"><a href="#_ref-4" title="" wx:fragment="_ref-4" wx:linktype="noteref" id="wx608">^</a></b> <a href="http://www.lovdata.no/all/hl-19921204-132.html" class="external free" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx609">http://www.lovdata.no/all/hl-19921204-132.html</a>
<p id="wx610">Lov om legemidler m.v.</p>
</li>

<li id="_note-5"><b id="wx611"><a href="#_ref-5" title="" wx:fragment="_ref-5" wx:linktype="noteref" id="wx612">^</a></b> <a href="http://www.lovdata.no/for/sf/ho/xo-19991222-1559.html" class="external free" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx613">http://www.lovdata.no/for/sf/ho/xo-19991222-1559.html</a>
<p id="wx614">Legemiddelforskriften</p>
</li>
</ol>

<a id="Litteratur" name="Litteratur"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Litteratur" id="wxsec9"><h2 id="wx615">Litteratur</h2>

<ul id="wx616">
<li id="wx617">
<p id="wx618">Mez-Mangold, Lydia; <i id="wx619">Aus der Geschichte des Medikanments</i>, F.Hoffmann-la Roche&amp;Co.A.G. Basel 1971</p>
</li>

<li id="wx620"><i id="wx621">Norske legemiddelstandarder 1997</i>
<p id="wx622">, Universitetsforlaget Oslo 1996, <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8200423360" class="internal" id="wx623">ISBN 82-00-42336-0</a></p>
</li>

<li id="wx624">
<p id="wx625">Næss, Knut; <i id="wx626">Legemidlenes historie</i>, Forlaget Sykepleien 1994, <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8291447004" class="internal" id="wx627">ISBN 82-91447-00-4</a></p>
</li>
</ul>

<a id="Eksterne_lenker" name="Eksterne_lenker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Eksterne lenker" id="wxsec10"><h2 id="wx628">Eksterne lenker</h2>

<ul id="wx629">
<li id="wx630"><a href="http://www.lovdata.no/all/nl-19921204-132.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx631">Legemiddelloven</a></li>

<li id="wx632"><a href="http://www.legemiddelverket.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx633">Legemiddelverket</a></li>

<li id="wx634"><a href="http://www.legemiddelhandboka.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx635">Legemiddelhåndboken</a></li>

<li id="wx636"><a href="http://www.interaksjoner.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx637">DRUID-legemiddelinteraksjonsdatabase</a></li>

<li id="wx638"><a href="http://www.relis.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx639">RELIS - produsentuavhengig legemiddelinformasjon</a></li>

<li id="wx640"><a href="http://www.lovdata.no/for/sf/sf-20000602-039.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx641">Sentrale forskrifter</a></li>

<li id="wx642"><a href="http://www.regjeringen.no/nb/dep/hod/tema/Legemidler.html?id=11633" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx643">Helse- og omsorgsdepartementet</a></li>

<li id="wx644"><a href="http://odin.dep.no/hod/norsk/dok/regpubl/stmeld/048001-040002/dok-bn.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx645">Stortingsmelding nr. 18 (2004-2005) Rett kurs mot riktigere legemiddelbruk</a></li>

<li id="wx646"><a href="http://www.apotek.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx647">Norges Apotekerforening</a></li>

<li id="wx648"><a href="http://www.nfs.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx649">Norsk Farmaceutisk Selskap</a></li>

<li id="wx650"><a href="http://www.pharmj.com/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx651">The Pharmaceutical Journal</a></li>

<li id="wx652"><a href="http://home.swipnet.se/PharmHist/Metoder/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx653">Beskrivningar av hur läkemedel framställs hantverksmässigt</a></li>

<li id="wx654"><a href="http://www.legemiddelverket.no/templates/InterPage____59555.aspx" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx655">Høring: Gjennomføring av direktiv 2004/24/EF, 2004/27/EF, 2004/28/EF og forordning 726/2004 i norsk rett</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Helsenotis" page_id="138607"/>
<div class="NavFrame clearfix skjulRamme" id="wx656">
<div class="NavHead" id="wx657"><a href="/wno/Wikipedia:Helsemessige_forbehold" title="Wikipedia:Helsemessige forbehold" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Helsemessige_forbehold" id="wx658">Helsemessige forbehold</a></div>

<div class="NavContent skjulInnhold" id="wx659">
<div class="wx_image" wx:align="right" id="wx660"><a href="/wno/Bilde:Bowl_hygeia.svg" title="Helsenotis" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Bowl_hygeia.svg" id="wx661"><img src="/wno/Bilde:Bowl_hygeia.svg" alt="Helsenotis" width="55" id="wx662"/></a></div>

<div class="wx_image" wx:align="left" id="wx663"><a href="/wno/Bilde:Asclepius_staff.svg" title="Helsenotis" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Asclepius_staff.svg" id="wx664"><img src="/wno/Bilde:Asclepius_staff.svg" alt="Helsenotis" width="33" id="wx665"/></a></div>

<p id="wx666">Du bør aldri bruke informasjon fra Internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre <a href="/wno/Apotek" title="Apotek" wx:linktype="known" wx:pagename="Apotek" wx:page_id="21703" id="wx667">apotek</a> eller <a href="/wno/Lege" title="Lege" wx:linktype="known" wx:pagename="Lege" wx:page_id="3320" id="wx668">lege</a>, ved helsespørsmål relevant autorisert <a href="/wno/Helsepersonellregisteret" title="Helsepersonellregisteret" wx:linktype="known" wx:pagename="Helsepersonellregisteret" wx:page_id="112110" id="wx669">helsepersonell</a>, og ved dyresykdom bør du rådspørre <a href="/wno/Veterin%C3%A6r" title="Veterinær" wx:linktype="known" wx:pagename="Veterinær" wx:page_id="51075" id="wx670">veterinær</a>. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten råd fra lege! Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan ha utilsiktet effekt.</p>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:Anbefalt" page_id="52082"/>
<div style="position:absolute;z-index:100;right:10px;top:10px" class="anbefalt_artikkel" id="wx671">
<p id="wx672">&lt;imagemap&gt; Bilde:Symbol support vote.svg|20px|Anbefalt artikkel</p>

<p id="wx673">rect 0 0 0 0 <a href="/wno/Wikipedia:Anbefalte_artikler" title="Wikipedia:Anbefalte artikler" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Anbefalte_artikler" id="wx674">Wikipedia:Anbefalte artikler</a> default <a href="/wno/Wikipedia:Anbefalte_artikler" title="Wikipedia:Anbefalte artikler" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Anbefalte_artikler" id="wx675">Wikipedia:Anbefalte artikler</a></p>

<p id="wx676">desc none &lt;/imagemap&gt;</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Portal" page_id="69988"/>
<div id="catlinks">
<p id="portlinks" class="catlinks"><a href="/wno/Wikipedia:Portaler" title="Wikipedia:Portaler" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Portaler" id="wx677">Portal</a>: <a href="/wno/Portal:helse" class="new" title="Portal:helse" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Portal:helse" id="wx678">Helse</a></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Legemiddel" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx679">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx680"><a href="/wno/Kategori:Anbefalte_artikler" title="Kategori:Anbefalte artikler" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Anbefalte_artikler" wx:page_id="93830" id="wx681">Anbefalte artikler</a></span> | <span dir="ltr" id="wx682"><a href="/wno/Kategori:Medisin" title="Kategori:Medisin" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Medisin" wx:page_id="13341" id="wx683">Medisin</a></span> | <span dir="ltr" id="wx684"><a href="/wno/Kategori:Legemidler" title="Kategori:Legemidler" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Legemidler" wx:page_id="32470" id="wx685">Legemidler</a></span> | <span dir="ltr" id="wx686"><a href="/wno/Kategori:Farmasihistorie" title="Kategori:Farmasihistorie" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Farmasihistorie" wx:page_id="101271" id="wx687">Farmasihistorie</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://af.wikipedia.org/wiki/Geneesmiddel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="af:Geneesmiddel" id="wx688">Afrikaans</a> | <a href="http://als.wikipedia.org/wiki/Medikament" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="als:Medikament" id="wx689">Alemannisch</a> | <a href="http://ast.wikipedia.org/wiki/Melecina" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ast:Melecina" id="wx690">Asturianu</a> | <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Lijek" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Lijek" id="wx691">Bosanski</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Medicament" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Medicament" id="wx692">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/L%C3%A9%C4%8Divo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Léčivo" id="wx693">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/L%C3%A6gemiddel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Lægemiddel" id="wx694">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Medikament" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Medikament" id="wx695">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Medication" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Medication" id="wx696">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Medicamento" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Medicamento" id="wx697">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Kuracilo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Kuracilo" id="wx698">Esperanto</a> | <a href="http://eu.wikipedia.org/wiki/Farmako" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eu:Farmako" id="wx699">Euskara</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%D8%AF%D8%A7%D8%B1%D9%88" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:دارو" id="wx700">فارسی</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/M%C3%A9dicament" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Médicament" id="wx701">Français</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%9D%98%EC%95%BD%ED%92%88" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:의약품" id="wx702">한국어</a> | <a href="http://io.wikipedia.org/wiki/Medikamento" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="io:Medikamento" id="wx703">Ido</a> | <a href="http://ia.wikipedia.org/wiki/Medicamento" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ia:Medicamento" id="wx704">Interlingua</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Farmaco" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Farmaco" id="wx705">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%AA%D7%A8%D7%95%D7%A4%D7%94" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:תרופה" id="wx706">עברית</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Vaistas" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Vaistas" id="wx707">Lietuvių</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Gy%C3%B3gyszer" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Gyógyszer" id="wx708">Magyar</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Geneesmiddel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Geneesmiddel" id="wx709">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%8C%BB%E8%96%AC%E5%93%81" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:医薬品" id="wx710">日本語</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Lek" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Lek" id="wx711">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Medicamento" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Medicamento" id="wx712">Português</a> | <a href="http://qu.wikipedia.org/wiki/Hampi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="qu:Hampi" id="wx713">Runa Simi</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D1%81%D1%80%D0%B5%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Лекарственные_средства" id="wx714">Русский</a> | <a href="http://scn.wikipedia.org/wiki/F%C3%A0rmacu" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="scn:Fàrmacu" id="wx715">Sicilianu</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Medication" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Medication" id="wx716">Simple English</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravilo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Zdravilo" id="wx717">Slovenščina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Лек" id="wx718">Српски / Srpski</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4%C3%A4ke" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Lääke" id="wx719">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4kemedel" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Läkemedel" id="wx720">Svenska</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%A2%E0%B8%B2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:ยา" id="wx721">ไทย</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/%C4%B0la%C3%A7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:İlaç" id="wx722">Türkçe</a> | <a href="http://yi.wikipedia.org/wiki/%D7%9E%D7%A2%D7%93%D7%99%D7%A6%D7%99%D7%9F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="yi:מעדיצין" id="wx723">ייִדיש</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E8%8D%AF%E7%89%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:药物" id="wx724">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"/>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx725">helse</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
