<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Spanias historie</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Spanias_historie"/>
<meta name="wx_page_id" content="122221"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Spanias historie" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Spanias historie</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Anbefalt" page_id="52082"/>
<div style="position:absolute;z-index:100;right:10px;top:10px" class="anbefalt_artikkel" id="wx2">
<p id="wx3">&lt;imagemap&gt; Bilde:Symbol support vote.svg|20px|Anbefalt artikkel</p>

<p id="wx4">rect 0 0 0 0 <a href="/wno/Wikipedia:Anbefalte_artikler" title="Wikipedia:Anbefalte artikler" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Anbefalte_artikler" id="wx5">Wikipedia:Anbefalte artikler</a> default <a href="/wno/Wikipedia:Anbefalte_artikler" title="Wikipedia:Anbefalte artikler" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Anbefalte_artikler" id="wx6">Wikipedia:Anbefalte artikler</a></p>

<p id="wx7">desc none &lt;/imagemap&gt;</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:Spanias_historie" page_id="129025"/>
<div id="navigasjonsboks" class="thumb tright">
<table style="width:180px; text-align:center; border: 1px solid #aaa; font-size: 90%; background-color: #f9f9f9; padding: 5px; border-color:{{{farge}}};" id="wx8">
<tr id="wx9">
<td id="wx10"><small id="wx11">Artikkelen inngår i serien om</small><br id="wx12"/>
<p id="wx13"><span style="font-size:175%" id="wx14"><b id="wx15"><a href="/wno/Spanias_historie" title="Spanias historie" wx:linktype="self" wx:pagename="Spanias_historie" wx:page_id="122221" id="wx16">Spanias historie</a></b></span><br id="wx17"/>
<br id="wx18"/>
<a href="/wno/Bilde:Mosque_of_Cordoba_Spain.jpg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Mosque_of_Cordoba_Spain.jpg" id="wx19"><img src="/wno/Bilde:Mosque_of_Cordoba_Spain.jpg" alt="" width="160" id="wx20"/></a><br id="wx21"/>
</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx22">
<td style="color:#000; background-color:#aaa;" id="wx23"><b id="wx24">Epoker</b> </td>
</tr>

<tr id="wx25">
<td id="wx26">
<p id="wx27"><a href="/wno/Steinalderen_i_Iberia" class="new" title="Steinalderen i Iberia" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Steinalderen_i_Iberia" id="wx28">Steinalderen</a></p>

<p id="wx29"><a href="/wno/Den_indoeuropeiske_innvandring_til_Iberia" class="new" title="Den indoeuropeiske innvandring til Iberia" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Den_indoeuropeiske_innvandring_til_Iberia" id="wx30">Indoeuropeisk innvandring</a></p>

<p id="wx31"><a href="/wno/Hispania" title="Hispania" wx:linktype="known" wx:pagename="Hispania" wx:page_id="27189" id="wx32">Romersk provins</a></p>

<p id="wx33"><a href="/wno/Vestgotere" title="Vestgotere" wx:linktype="known" wx:pagename="Vestgotere" wx:page_id="104492" id="wx34">Det vestgotiske kongerike</a></p>

<p id="wx35"><a href="/wno/Al-Andalus" title="Al-Andalus" wx:linktype="known" wx:pagename="Al-Andalus" wx:page_id="103836" id="wx36">Al-Andalus</a></p>

<p id="wx37"><a href="/wno/Reconquista" title="Reconquista" wx:linktype="known" wx:pagename="Reconquista" wx:page_id="51030" id="wx38">Reconquista</a></p>

<p id="wx39"><a href="/wno/Spania_under_Habsburgene" class="new" title="Spania under Habsburgene" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spania_under_Habsburgene" id="wx40">Spania under Habsburgene</a></p>

<p id="wx41"><a href="/wno/Spania_under_opplysningstiden" class="new" title="Spania under opplysningstiden" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spania_under_opplysningstiden" id="wx42">Opplysningstiden</a></p>

<p id="wx43"><a href="/wno/Spania_under_Napoleonskrigene" class="new" title="Spania under Napoleonskrigene" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spania_under_Napoleonskrigene" id="wx44">Napoleonskrigene</a></p>

<p id="wx45"><a href="/wno/Spanias_historie_%281814-1868%29" class="new" title="Spanias historie (1814-1868)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spanias_historie_(1814-1868)" id="wx46">Nasjonalisme og revolusjon</a></p>

<p id="wx47"><a href="/wno/Den_f%C3%B8rste_spanske_republikk" class="new" title="Den første spanske republikk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Den_første_spanske_republikk" id="wx48">Den første republikk</a></p>

<p id="wx49"><a href="/wno/Spanias_historie_%281874-1931%29" class="new" title="Spanias historie (1874-1931)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spanias_historie_(1874-1931)" id="wx50">Restorasjon av monarkiet</a></p>

<p id="wx51"><a href="/wno/Den_andre_spanske_republikk" title="Den andre spanske republikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_andre_spanske_republikk" wx:page_id="373593" id="wx52">Den andre republikk</a></p>

<p id="wx53"><a href="/wno/Den_spanske_borgerkrig" title="Den spanske borgerkrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_spanske_borgerkrig" wx:page_id="40864" id="wx54">Borgerkrigen</a></p>

<p id="wx55"><a href="/wno/Spania_under_Franco" class="new" title="Spania under Franco" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spania_under_Franco" id="wx56">Francos diktatur</a></p>

<p id="wx57"><a href="/wno/Den_spanske_overgangen_til_demokratiet" class="new" title="Den spanske overgangen til demokratiet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Den_spanske_overgangen_til_demokratiet" id="wx58">Overgang til demokrati</a></p>

<p id="wx59"><a href="/wno/Moderne_Spanias_historie" class="new" title="Moderne Spanias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Moderne_Spanias_historie" id="wx60">Det moderne Spania</a></p>
</td>
</tr>
</table>
</div>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx61"><b id="wx62">Spanias historie</b> er i særlig grad preget av tre forhold: At <a href="/wno/Spania" title="Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Spania" wx:page_id="999" id="wx63">Spania</a> fra 711 til 1492 var en del av <a href="/wno/Islams_historie" title="Islams historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Islams_historie" wx:page_id="338131" id="wx64">den muslimske verden</a>; at landet som <a href="/wno/Sj%C3%B8fart" title="Sjøfart" wx:linktype="known" wx:pagename="Sjøfart" wx:page_id="292305" id="wx65">sjøfartsnasjon</a> i de følgende århundrene var en europeisk stormakt og verdensomfattende imperiebygger; og at landet inntil 1975 var en fascistisk diktaturstat under general <a href="/wno/Franco" title="Franco" wx:linktype="known" wx:pagename="Franco" wx:page_id="11425" id="wx66">Franco</a> som følge av <a href="/wno/Den_spanske_borgerkrig" title="Den spanske borgerkrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_spanske_borgerkrig" wx:page_id="40864" id="wx67">den spanske borgerkrigen</a> 1936-39.</p>

<p id="wx68">Historien omfatter fra de tidligste tider hele halvøya <a href="/wno/Iberia" title="Iberia" wx:linktype="known" wx:pagename="Iberia" wx:page_id="73809" id="wx69">Iberias</a> historie (og går dermed noe over i <a href="/wno/Portugals_historie" title="Portugals historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Portugals_historie" wx:page_id="333341" id="wx70">Portugals historie</a>), da det ikke er før i <a href="/wno/Middelalderen" title="Middelalderen" wx:linktype="known" wx:pagename="Middelalderen" wx:page_id="16366" id="wx71">middelalderen</a> at man kan snakke om Spania som en selvstendig og uavhengig enhet slik man kjenner landet i dag.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Forhistorisk_tid" name="Forhistorisk_tid"/>
<wx:section level="2" title="Forhistorisk tid" id="wxsec2"><h2 id="wx72">Forhistorisk tid</h2>

<p id="wx73">Arkeologiske funn antyder at Iberia var en av delene av Europa som ble tidligst bebodd av mennesker. Ved <a href="/wno/Atapuerca" title="Atapuerca" wx:linktype="known" wx:pagename="Atapuerca" wx:page_id="339276" id="wx74">Atapuerca</a> har man funnet spor av menneskebosetninger som dateres til ca. én million år før i dag. Man har funnet flere forskjellige sorter tidlige mennesker i området, blant annet <a href="/wno/Homo_heidelbergensis" class="new" title="Homo heidelbergensis" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Homo_heidelbergensis" id="wx75">Homo heidelbergensis</a> og <a href="/wno/Homo_erectus" title="Homo erectus" wx:linktype="known" wx:pagename="Homo_erectus" wx:page_id="170542" id="wx76">Homo erectus</a>.</p>

<p id="wx77">Det var i Spania man i <a href="/wno/1848" title="1848" wx:linktype="known" wx:pagename="1848" wx:page_id="4643" id="wx78">1848</a> fant det første eksemplaret av <a href="/wno/Homo_neanderthalensis" title="Homo neanderthalensis" wx:linktype="known" wx:pagename="Homo_neanderthalensis" wx:page_id="194595" id="wx79">Homo neanderthalensis</a>. Neandertalerbosetninger i Spania har blitt datert til ca 30 000 år siden, noe som gjorde at arkeologer måtte utvide det antatte tidsrommet for neandertalenes eksistens.</p>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx80"><a href="/wno/Bilde:Valltorta_Alboc%C3%A0sser.jpg" title="Hulemaleri i Albocàsser. Homo sapiens sapiens kom til Spania for 35 000 år siden, og man har funnet hulemalerier flere steder i landet. " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Valltorta_Albocàsser.jpg" id="wx81"><img src="/wno/Bilde:Valltorta_Alboc%C3%A0sser.jpg" alt="Hulemaleri i Albocàsser. Homo sapiens sapiens kom til Spania for 35 000 år siden, og man har funnet hulemalerier flere steder i landet. " id="wx82"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx83"><a href="/wno/Hulemaleri" title="Hulemaleri" wx:linktype="known" wx:pagename="Hulemaleri" wx:page_id="17692" id="wx84">Hulemaleri</a>
<p id="wx85">i <a href="/wno/Alboc%C3%A0sser" class="new" title="Albocàsser" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Albocàsser" id="wx86">Albocàsser</a>. <a href="/wno/Menneske" title="Menneske" wx:linktype="known" wx:pagename="Menneske" wx:page_id="494108" id="wx87">Homo sapiens sapiens</a> kom til Spania for 35 000 år siden, og man har funnet hulemalerier flere steder i landet.</p>
</div>
</div>

<p id="wx88">Det moderne mennesket kom til Iberia for ca. 35 000 år siden. Fra <a href="/wno/Steinalderen" title="Steinalderen" wx:linktype="known" wx:pagename="Steinalderen" wx:page_id="60048" id="wx89">steinalderen</a> eksisterer det flere huler med <a href="/wno/Hulemaleri" title="Hulemaleri" wx:linktype="known" wx:pagename="Hulemaleri" wx:page_id="17692" id="wx90">hulemalerier</a>, blant annet i <a href="/wno/Katalonia" title="Katalonia" wx:linktype="known" wx:pagename="Katalonia" wx:page_id="8903" id="wx91">Katalonia</a>. Det mest kjente stedet med hulemalerier er <a href="/wno/Altamira" title="Altamira" wx:linktype="known" wx:pagename="Altamira" wx:page_id="339282" id="wx92">Altamira</a> i <a href="/wno/Cantabria" title="Cantabria" wx:linktype="known" wx:pagename="Cantabria" wx:page_id="339304" id="wx93">Cantabria</a>. Hulemaleriene her dateres til mellom 16 000 og 9 000 år f.Kr.</p>

<a id="Indoeuropeisk_innvandring" name="Indoeuropeisk_innvandring"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Indoeuropeisk innvandring" id="wxsec3"><h2 id="wx94">Indoeuropeisk innvandring</h2>

<p id="wx95">Fra og med <a href="/wno/Bronsealderen" title="Bronsealderen" wx:linktype="known" wx:pagename="Bronsealderen" wx:page_id="62810" id="wx96">bronsealderen</a> i det første årtusen f.Kr. begynte indoeuropeiske folkeslag å trenge inn i Iberia. På 700-tallet f.Kr. vandret <a href="/wno/Keltere" title="Keltere" wx:linktype="known" wx:pagename="Keltere" wx:page_id="26887" id="wx97">keltiske</a> stammer inn i Iberia, og begynte å fortrenge <a href="/wno/Baskere" title="Baskere" wx:linktype="known" wx:pagename="Baskere" wx:page_id="294732" id="wx98">baskerne</a> og <a href="/wno/Iberere" title="Iberere" wx:linktype="known" wx:pagename="Iberere" wx:page_id="140766" id="wx99">ibererne</a> som bodde der fra før.</p>

<p id="wx100">Samtidig begynte <a href="/wno/Grekere" title="Grekere" wx:linktype="known" wx:pagename="Grekere" wx:page_id="237182" id="wx101">gresk</a> og <a href="/wno/F%C3%B8nikere" title="Fønikere" wx:linktype="known" wx:pagename="Fønikere" wx:page_id="103481" id="wx102">fønikisk</a> kolonisering av den iberiske <a href="/wno/Middelhavet" title="Middelhavet" wx:linktype="known" wx:pagename="Middelhavet" wx:page_id="4649" id="wx103">middelhavskysten</a>. Denne koloniseringen resulterte i byer som <a href="/wno/Tartessos" title="Tartessos" wx:linktype="known" wx:pagename="Tartessos" wx:page_id="140832" id="wx104">Tartessos</a> og delte Iberia i to distinkte kulturelle deler: den gresk-fønikiske middelhavskysten og den keltiske <a href="/wno/Atlanterhavet" title="Atlanterhavet" wx:linktype="known" wx:pagename="Atlanterhavet" wx:page_id="4650" id="wx105">atlanterhavskysten</a>.</p>

<p id="wx106">Den greske og fønikiske koloniseringen fikk etterhvert konkurranse av <a href="/wno/Kartago" title="Kartago" wx:linktype="known" wx:pagename="Kartago" wx:page_id="19336" id="wx107">karthagensk</a> kolonisering. Etter Karthagos nederlag i <a href="/wno/Den_f%C3%B8rste_punerkrigen" title="Den første punerkrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_første_punerkrigen" wx:page_id="102250" id="wx108">den første punerkrigen</a> 264–241 f.Kr. gikk provinsen <a href="/wno/Sicilia" title="Sicilia" wx:linktype="known" wx:pagename="Sicilia" wx:page_id="21043" id="wx109">Sicilia</a> tapt til <a href="/wno/Den_romerske_republikk" title="Den romerske republikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_romerske_republikk" wx:page_id="23011" id="wx110">romerne</a>, noe som førte til en opptrapping av koloniseringen i Iberia. Det karthagenske nærværet i Iberia førte blant annet med seg grunnleggingen av byen Karthago Nova, dagens <a href="/wno/Cartagena_%28Spania%29" title="Cartagena (Spania)" wx:linktype="known" wx:pagename="Cartagena_(Spania)" wx:page_id="63526" id="wx111">Cartagena</a>.</p>

<a id="Romersk_Hispania" name="Romersk_Hispania"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Romersk Hispania" id="wxsec4"><h2 id="wx112">Romersk Hispania</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx113"><a href="/wno/Bilde:Merida_Roman_Theatre2.jpg" title="Et romersk teater i Mérida, konstruert 16–15 f.Kr. " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Merida_Roman_Theatre2.jpg" id="wx114"><img src="/wno/Bilde:Merida_Roman_Theatre2.jpg" alt="Et romersk teater i Mérida, konstruert 16–15 f.Kr. " id="wx115"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx116">
<p id="wx117">Et romersk teater i <a href="/wno/M%C3%A9rida" title="Mérida" wx:linktype="known" wx:pagename="Mérida" wx:page_id="289957" id="wx118">Mérida</a>, konstruert 16–15 f.Kr.</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx119"><a href="/wno/Bilde:Acueducto2_Lou.jpg" title="En romersk akvedukt ved Segovia" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Acueducto2_Lou.jpg" id="wx120"><img src="/wno/Bilde:Acueducto2_Lou.jpg" alt="En romersk akvedukt ved Segovia" id="wx121"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx122">
<p id="wx123">En romersk <a href="/wno/Akvedukt" title="Akvedukt" wx:linktype="known" wx:pagename="Akvedukt" wx:page_id="77412" id="wx124">akvedukt</a> ved <a href="/wno/Segovia" title="Segovia" wx:linktype="known" wx:pagename="Segovia" wx:page_id="284919" id="wx125">Segovia</a></p>
</div>
</div>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Utdypende_artikkel" page_id="301394"/>
<div class="utdypende-artikkel" style="padding-left:2em;" id="wx126">
<p id="wx127"><i id="wx128">Utdypende artikkel: <a href="/wno/Hispania" title="Hispania" wx:linktype="known" wx:pagename="Hispania" wx:page_id="27189" id="wx129">Hispania</a></i></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
<p id="wx130"><a href="/wno/Karthago" title="Karthago" wx:linktype="known" wx:pagename="Karthago" wx:page_id="5115" id="wx131">Karthagos</a> nederlag i <a href="/wno/Den_andre_punerkrig" title="Den andre punerkrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_andre_punerkrig" wx:page_id="102358" id="wx132">den andre punerkrig</a> førte til at <a href="/wno/Romerriket" title="Romerriket" wx:linktype="known" wx:pagename="Romerriket" wx:page_id="102772" id="wx133">romerne</a> tok styringen på den iberiske halvøy i <a href="/wno/201_f.Kr." title="201 f.Kr." wx:linktype="known" wx:pagename="201_f.Kr." wx:page_id="59521" id="wx134">201 f.Kr.</a> Den lokale motstanden mot romernes styre var stor; det var ikke før under keiser <a href="/wno/Augustus" title="Augustus" wx:linktype="known" wx:pagename="Augustus" wx:page_id="14941" id="wx135">Augustus</a>' regjeringstid (<a href="/wno/27_f.Kr." title="27 f.Kr." wx:linktype="known" wx:pagename="27_f.Kr." wx:page_id="12953" id="wx136">27 f.Kr.</a> - <a href="/wno/14" title="14" wx:linktype="known" wx:pagename="14" wx:page_id="12690" id="wx137">14 e.Kr.</a>) at den romerske kontrollen ble total.</p>

<p id="wx138">Iberia ble delt inn i de to provinsene <a href="/wno/Hispania_Citerior" class="new" title="Hispania Citerior" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Hispania_Citerior" id="wx139">Hispania Citerior</a> and <a href="/wno/Hispania_Ulterior" class="new" title="Hispania Ulterior" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Hispania_Ulterior" id="wx140">Hispania Ulterior</a> under det romerske styret. Romerne sørget for å inkludere den iberiske overklassen i administrasjonen av provinsene, noe som bidro til å minske motstanden mot romerne. På tross av dette kom det til enkelte organiserte opprør, men disse ble alle slått ned av de romerske <a href="/wno/Legion" title="Legion" wx:linktype="known" wx:pagename="Legion" wx:page_id="104627" id="wx141">legionene</a>.</p>

<p id="wx142">Den romerske epoken ble en oppgangstid for Den iberiske halvøy. Flere byer, som <a href="/wno/Zaragoza" title="Zaragoza" wx:linktype="known" wx:pagename="Zaragoza" wx:page_id="303786" id="wx143">Zaragoza</a>, <a href="/wno/M%C3%A9rida%2C_Extremadura" title="Mérida, Extremadura" wx:linktype="known" wx:pagename="Mérida,_Extremadura" wx:page_id="290227" id="wx144">Mérida</a> og <a href="/wno/Valencia" title="Valencia" wx:linktype="known" wx:pagename="Valencia" wx:page_id="67329" id="wx145">Valencia</a> ble etablert, og allerede eksisterende byer, som <a href="/wno/Porto" title="Porto" wx:linktype="known" wx:pagename="Porto" wx:page_id="44169" id="wx146">Porto</a>, vokste i takt med den økende handelen. Hispania fungerte sammen med <a href="/wno/Sicilia" title="Sicilia" wx:linktype="known" wx:pagename="Sicilia" wx:page_id="21043" id="wx147">Sicilia</a> som Romas kornkammer, dessuten ble det importert blant annet <a href="/wno/Olivenolje" title="Olivenolje" wx:linktype="known" wx:pagename="Olivenolje" wx:page_id="230457" id="wx148">olivenolje</a>, <a href="/wno/Gull" title="Gull" wx:linktype="known" wx:pagename="Gull" wx:page_id="4723" id="wx149">gull</a>, <a href="/wno/Vin" title="Vin" wx:linktype="known" wx:pagename="Vin" wx:page_id="5165" id="wx150">vin</a> og <a href="/wno/Ull" title="Ull" wx:linktype="known" wx:pagename="Ull" wx:page_id="348396" id="wx151">ull</a> derfra.</p>

<p id="wx152">Kulturen i Iberia ble sterkt latinisert under romersk styre. Deler av den opprinnelige befolkningen i Iberia ble også <a href="/wno/Assimilering" title="Assimilering" wx:linktype="known" wx:pagename="Assimilering" wx:page_id="198530" id="wx153">assimilert</a> inn i den latinske delen av befolkningen, og i løpet av det første århundre e.Kr. fikk disse fulle romerske <a href="/wno/Borgerrettigheter" title="Borgerrettigheter" wx:linktype="known" wx:pagename="Borgerrettigheter" wx:page_id="346130" id="wx154">borgerrettigheter</a>. De romerske keiserne <a href="/wno/Trajan" title="Trajan" wx:linktype="known" wx:pagename="Trajan" wx:page_id="75229" id="wx155">Trajan</a>, <a href="/wno/Hadrian" title="Hadrian" wx:linktype="known" wx:pagename="Hadrian" wx:page_id="76242" id="wx156">Hadrian</a> og <a href="/wno/Marcus_Aurelius" title="Marcus Aurelius" wx:linktype="known" wx:pagename="Marcus_Aurelius" wx:page_id="76255" id="wx157">Marcus Aurelius</a> var alle født i Hispania.</p>

<p id="wx158"><a href="/wno/Kristendommen" title="Kristendommen" wx:linktype="known" wx:pagename="Kristendommen" wx:page_id="582" id="wx159">Kristendommen</a> kom til Hispania relativt tidlig, og i løpet av det andre århundre ble den utbredt i byene. I forbindelse med at kristendommen ble statsreligion i <a href="/wno/Romerriket" title="Romerriket" wx:linktype="known" wx:pagename="Romerriket" wx:page_id="102772" id="wx160">Romerriket</a>, mot slutten av det fjerde århundret, ble den utbredt i hele Iberia, og utkonkurrerte de lokale gudene.</p>

<a id="Iberia_under_folkevandringstiden" name="Iberia_under_folkevandringstiden"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Iberia under folkevandringstiden" id="wxsec5"><h2 id="wx161">Iberia under folkevandringstiden</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx162"><a href="/wno/Bilde:F%C3%ADbula_aquiliforme_%28M.A.N._Madrid%29_01.jpg" title="Vestgotsik fibula fra det sjette århundre funnet i Guadalajara. Museo Arqueológico Nacional de España, Madrid" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Fíbula_aquiliforme_(M.A.N._Madrid)_01.jpg" id="wx163"><img src="/wno/Bilde:F%C3%ADbula_aquiliforme_%28M.A.N._Madrid%29_01.jpg" alt="Vestgotsik fibula fra det sjette århundre funnet i Guadalajara. Museo Arqueológico Nacional de España, Madrid" id="wx164"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx165">
<p id="wx166">Vestgotsik <a href="/wno/Fibula_%28spenne%29" title="Fibula (spenne)" wx:linktype="known" wx:pagename="Fibula_(spenne)" wx:page_id="122870" id="wx167">fibula</a> fra det sjette århundre funnet i <a href="/wno/Guadalajara_%28provins%29" class="new" title="Guadalajara (provins)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Guadalajara_(provins)" id="wx168">Guadalajara</a>. <a href="/wno/Museo_Arqueol%C3%B3gico_Nacional_de_Espa%C3%B1a" class="new" title="Museo Arqueológico Nacional de España" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Museo_Arqueológico_Nacional_de_España" id="wx169">Museo Arqueológico Nacional de España</a>, <a href="/wno/Madrid" title="Madrid" wx:linktype="known" wx:pagename="Madrid" wx:page_id="688" id="wx170">Madrid</a></p>
</div>
</div>

<p id="wx171">Under <a href="/wno/Folkevandringstiden" title="Folkevandringstiden" wx:linktype="known" wx:pagename="Folkevandringstiden" wx:page_id="125587" id="wx172">folkevandringstiden</a> ble de romerske grensene hardt presset, og på starten av <a href="/wno/400-tallet" title="400-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="400-tallet" wx:page_id="20343" id="wx173">400-tallet</a> kom <a href="/wno/Vandalene" title="Vandalene" wx:linktype="known" wx:pagename="Vandalene" wx:page_id="157338" id="wx174">vandalene</a> og flere andre germanske stammer til Iberia. Den romerske keiseren <a href="/wno/Honorius" title="Honorius" wx:linktype="known" wx:pagename="Honorius" wx:page_id="63612" id="wx175">Honorius</a> måtte bruke <a href="/wno/Vestgotere" title="Vestgotere" wx:linktype="known" wx:pagename="Vestgotere" wx:page_id="104492" id="wx176">vestgotisk</a> hjelp for å gjenvinne kontrollen over Hispania, og som takk for hjelpen fikk vestgoterne et område i <a href="/wno/Aquitaine" title="Aquitaine" wx:linktype="known" wx:pagename="Aquitaine" wx:page_id="18480" id="wx177">Aquitaine</a> i <a href="/wno/Gallia" title="Gallia" wx:linktype="known" wx:pagename="Gallia" wx:page_id="68040" id="wx178">Gallia</a>.</p>

<p id="wx179">Vestgoterne krysset snart <a href="/wno/Pyreneene" title="Pyreneene" wx:linktype="known" wx:pagename="Pyreneene" wx:page_id="54356" id="wx180">Pyreneene</a> og ekspanderte inn i Iberia. Det tok ikke lang tid før Vestgoterne ble den dominerende gruppen, og de andre folkegruppene ble presset ut av halvøyen i løpet av det tredje århundre. Under ledelse av kong <a href="/wno/Eurik" title="Eurik" wx:linktype="known" wx:pagename="Eurik" wx:page_id="138772" id="wx181">Eurik</a> ble de forskjellige vestgotiske fraksjonene samlet i et sterkt rike, og i <a href="/wno/475" title="475" wx:linktype="known" wx:pagename="475" wx:page_id="11946" id="wx182">475</a> måtte romerne godta full uavhengighet for det nye vestgotiske riket.</p>

<p id="wx183">På starten av <a href="/wno/500-tallet" title="500-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="500-tallet" wx:page_id="16846" id="wx184">500-tallet</a> førte konflikter med <a href="/wno/Frankerne" title="Frankerne" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankerne" wx:page_id="88996" id="wx185">frankerne</a> til at hovedstaden <a href="/wno/Toulouse" title="Toulouse" wx:linktype="known" wx:pagename="Toulouse" wx:page_id="18537" id="wx186">Toulouse</a> og områdene nord for Pyreneene måtte oppgis. I perioden <a href="/wno/511" title="511" wx:linktype="known" wx:pagename="511" wx:page_id="11910" id="wx187">511</a>–<a href="/wno/526" title="526" wx:linktype="known" wx:pagename="526" wx:page_id="11895" id="wx188">526</a> ble Vest- og <a href="/wno/%C3%98stgoterne" title="Østgoterne" wx:linktype="known" wx:pagename="Østgoterne" wx:page_id="120288" id="wx189">Østgoterne</a> samlet under <a href="/wno/Teoderik_den_store" title="Teoderik den store" wx:linktype="known" wx:pagename="Teoderik_den_store" wx:page_id="121718" id="wx190">Teoderik den store</a>, men etter dennes død ble riket splittet. Etter en periode med <a href="/wno/Barcelona" title="Barcelona" wx:linktype="known" wx:pagename="Barcelona" wx:page_id="8894" id="wx191">Barcelona</a> som maktsentrum i Det vestgotiske riket ble <a href="/wno/Toledo" title="Toledo" wx:linktype="known" wx:pagename="Toledo" wx:page_id="73804" id="wx192">Toledo</a> ny hovedstad.</p>

<p id="wx193">Det vestgotiske inntoget i Iberia førte til et tilbakeslag for kristendommen, men da kong <a href="/wno/Reccared_I" title="Reccared I" wx:linktype="known" wx:pagename="Reccared_I" wx:page_id="139163" id="wx194">Reccared I</a> lot seg <a href="/wno/D%C3%A5p" title="Dåp" wx:linktype="known" wx:pagename="Dåp" wx:page_id="16533" id="wx195">døpe</a> i <a href="/wno/587" title="587" wx:linktype="known" wx:pagename="587" wx:page_id="11834" id="wx196">587</a>, fulgte størstedelen av <a href="/wno/Adel" title="Adel" wx:linktype="known" wx:pagename="Adel" wx:page_id="493918" id="wx197">adelen</a> kongens eksempel. Dette førte til at <a href="/wno/Den_katolske_kirke" title="Den katolske kirke" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_katolske_kirke" wx:page_id="14116" id="wx198">den katolske kirke</a> etterhvert fikk mer makt i Iberia, noe som kulminerte med <a href="/wno/Synode" title="Synode" wx:linktype="known" wx:pagename="Synode" wx:page_id="86672" id="wx199">synoden</a> i <a href="/wno/Toledo" title="Toledo" wx:linktype="known" wx:pagename="Toledo" wx:page_id="73804" id="wx200">Toledo</a> i <a href="/wno/633" title="633" wx:linktype="known" wx:pagename="633" wx:page_id="8747" id="wx201">633</a> der de katolske biskopene sørget for å overta retten til å velge en ny konge etter den gamle kongens død.</p>

<p id="wx202">Vestgoterne beholdt i større grad de romerske lovene og det romerske maktapparatet enn de andre germanske stammene som overtok de forskjellige delene av <a href="/wno/Vestromerriket" title="Vestromerriket" wx:linktype="known" wx:pagename="Vestromerriket" wx:page_id="98157" id="wx203">Vestromerriket</a>. Den vestgotiske overklassen beholdt sin egen kultur og språk, noe som gjør at det finnes få spor av vestgotiske innslag i dagens <a href="/wno/Spansk_spr%C3%A5k" title="Spansk språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Spansk_språk" wx:page_id="362040" id="wx204">spanske språk</a>.</p>

<a id="Al-Andalus_og_C.C3.B3rdoba-kalifatet" name="Al-Andalus_og_C.C3.B3rdoba-kalifatet"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Al-Andalus og Córdoba-kalifatet" id="wxsec6"><h2 id="wx205">Al-Andalus og Córdoba-kalifatet</h2>

<wx:template id="wx_t4" pagename="Mal:Utdypende_artikkel" page_id="301394"/>
<div class="utdypende-artikkel" style="padding-left:2em;" id="wx206">
<p id="wx207"><i id="wx208">Utdypende artikkel: <a href="/wno/Al-Andalus" title="Al-Andalus" wx:linktype="known" wx:pagename="Al-Andalus" wx:page_id="103836" id="wx209">Al-Andalus</a></i></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t4"/>
<p id="wx210">På starten av 700-tallet hadde det muslimske <a href="/wno/Kalifatet" title="Kalifatet" wx:linktype="known" wx:pagename="Kalifatet" wx:page_id="339267" id="wx211">kalifatet</a> ekspandert inn i <a href="/wno/Nord-Afrika" title="Nord-Afrika" wx:linktype="known" wx:pagename="Nord-Afrika" wx:page_id="25158" id="wx212">Nord-Afrika</a>, og kontrollerte hele den afrikanske Middelhavskysten. I <a href="/wno/711" title="711" wx:linktype="known" wx:pagename="711" wx:page_id="8015" id="wx213">711</a> dro generalen <a href="/wno/Tariq_ibn-Ziyad" class="new" title="Tariq ibn-Ziyad" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tariq_ibn-Ziyad" id="wx214">Tariq ibn-Ziyad</a> over <a href="/wno/Gibraltarstredet" title="Gibraltarstredet" wx:linktype="known" wx:pagename="Gibraltarstredet" wx:page_id="118997" id="wx215">Gibraltarstredet</a> for å gripe inn i den vestgotiske borgerkrigen. Kong <a href="/wno/Roderik" title="Roderik" wx:linktype="known" wx:pagename="Roderik" wx:page_id="141613" id="wx216">Roderik</a> og vestgoterne ble slått i et slag den 20. juli, og Tariq inntok raskt <a href="/wno/C%C3%B3rdoba%2C_Spania" title="Córdoba, Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Córdoba,_Spania" wx:page_id="207953" id="wx217">Córdoba</a> og Toledo. Året etter kom en ny styrke under <a href="/wno/Musa_ibn_Nasayr" class="new" title="Musa ibn Nasayr" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Musa_ibn_Nasayr" id="wx218">Musa ibn Nasayr</a> over til Iberia, og i løpet av de neste årene ble størstedelen av halvøyen erobret. Ekspansjonen nordover fortsatte, helt frem til <a href="/wno/Karl_Martell" title="Karl Martell" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_Martell" wx:page_id="119292" id="wx219">Karl Martell</a> og frankernes seier i <a href="/wno/Slaget_ved_Poitiers" title="Slaget ved Poitiers" wx:linktype="known" wx:pagename="Slaget_ved_Poitiers" wx:page_id="148815" id="wx220">slaget ved Poitiers</a> i <a href="/wno/732" title="732" wx:linktype="known" wx:pagename="732" wx:page_id="7994" id="wx221">732</a>.</p>

<p id="wx222">Iberia ble styrt fra kalifatet og <a href="/wno/Bagdad" title="Bagdad" wx:linktype="known" wx:pagename="Bagdad" wx:page_id="5004" id="wx223">Bagdad</a> frem til <a href="/wno/740" title="740" wx:linktype="known" wx:pagename="740" wx:page_id="7986" id="wx224">740</a>, da en serie med uroligheter førte til <a href="/wno/Yusuf_al-Fihri" class="new" title="Yusuf al-Fihri" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Yusuf_al-Fihri" id="wx225">Yusuf al-Fihri</a> overtok makten. Yusuf fikk ikke sitte med makten lenge, i <a href="/wno/750" title="750" wx:linktype="known" wx:pagename="750" wx:page_id="7976" id="wx226">750</a> tok <a href="/wno/Abd_ar-Rahman_I" class="new" title="Abd ar-Rahman I" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Abd_ar-Rahman_I" id="wx227">Abd ar-Rahman I</a> kontrollen. I <a href="/wno/756" title="756" wx:linktype="known" wx:pagename="756" wx:page_id="7970" id="wx228">756</a> erklærte han seg som <a href="/wno/Emir" title="Emir" wx:linktype="known" wx:pagename="Emir" wx:page_id="48221" id="wx229">emir</a> av Córdoba og grunnla <a href="/wno/C%C3%B3rdoba-kalifatet" title="Córdoba-kalifatet" wx:linktype="known" wx:pagename="Córdoba-kalifatet" wx:page_id="118703" id="wx230">Córdoba-kalifatet</a>. Dette riket nådde sitt høydepunkt under <a href="/wno/Abd-ar-Rahman_III" class="new" title="Abd-ar-Rahman III" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Abd-ar-Rahman_III" id="wx231">Abd-ar-Rahman III</a>, som erklærte seg selv som <a href="/wno/Kalif" title="Kalif" wx:linktype="known" wx:pagename="Kalif" wx:page_id="5007" id="wx232">kalif</a> i <a href="/wno/929" title="929" wx:linktype="known" wx:pagename="929" wx:page_id="7758" id="wx233">929</a>.</p>

<p id="wx234">I denne perioden så Spania en stor økonomisk, teknologisk og kulturell vekst, som en følge av båndene til den arabiske verden. Jødiske og arabiske lærde i Spania og miljøet rundt disse fikk stor betydning for spredningen av klassisk gresk vitenskap til Europa.</p>

<a id="Reconquista" name="Reconquista"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Reconquista" id="wxsec7"><h2 id="wx235">Reconquista</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx236"><a href="/wno/Bilde:Reconquista-rendicion-granada.jpg" title="Granada kapitulerer. Maleri av F. Padilla" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Reconquista-rendicion-granada.jpg" id="wx237"><img src="/wno/Bilde:Reconquista-rendicion-granada.jpg" alt="Granada kapitulerer. Maleri av F. Padilla" id="wx238"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx239">
<p id="wx240">Granada kapitulerer. Maleri av F. Padilla</p>
</div>
</div>

<wx:template id="wx_t5" pagename="Mal:Utdypende_artikkel" page_id="301394"/>
<div class="utdypende-artikkel" style="padding-left:2em;" id="wx241">
<p id="wx242"><i id="wx243">Utdypende artikkel: <a href="/wno/Reconquista" title="Reconquista" wx:linktype="known" wx:pagename="Reconquista" wx:page_id="51030" id="wx244">Reconquista</a></i></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t5"/>
<p id="wx245">Den kristne gjenerobringen av Iberia startet med den vestgotiske kongen <a href="/wno/Pelayo" class="new" title="Pelayo" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Pelayo" id="wx246">Pelayo</a>, som etablerte kongedømmet <a href="/wno/Asturia" class="new" title="Asturia" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Asturia" id="wx247">Asturia</a> i nordvest på midten av 700-tallet.</p>

<p id="wx248">Etter en serie borgerkriger i første halvdel av det ellevte århundre kollapset Córdoba-kalifatet i <a href="/wno/1031" title="1031" wx:linktype="known" wx:pagename="1031" wx:page_id="6854" id="wx249">1031</a>. Kalifatet ble etterfulgt av flere <a href="/wno/Taifa" title="Taifa" wx:linktype="known" wx:pagename="Taifa" wx:page_id="119074" id="wx250">taifaer</a>, svake småstater som ikke kunne stå i mot press fra de kristne statene i nord. Frankerne hadde allerede under <a href="/wno/Karl_den_store" title="Karl den store" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_den_store" wx:page_id="26408" id="wx251">Karl den store</a> etablert en såkalt <a href="/wno/Grensemark" title="Grensemark" wx:linktype="known" wx:pagename="Grensemark" wx:page_id="220617" id="wx252">grensemark</a> (kalt <a href="/wno/Marca_Hispanica" title="Marca Hispanica" wx:linktype="known" wx:pagename="Marca_Hispanica" wx:page_id="386057" id="wx253">Marca Hispanica</a>) nord i Iberia, flere stater som skulle fungere som en buffersone mot muslimene. Disse statene utviklet seg senere til statene <a href="/wno/Navarra" title="Navarra" wx:linktype="known" wx:pagename="Navarra" wx:page_id="201405" id="wx254">Navarra</a>, <a href="/wno/Le%C3%B3n" title="León" wx:linktype="known" wx:pagename="León" wx:page_id="382000" id="wx255">León</a>, <a href="/wno/Castilla" title="Castilla" wx:linktype="known" wx:pagename="Castilla" wx:page_id="9199" id="wx256">Castilla</a> og <a href="/wno/Arag%C3%B3n" title="Aragón" wx:linktype="known" wx:pagename="Aragón" wx:page_id="183087" id="wx257">Aragón</a>.</p>

<p id="wx258">De kristne statene dyttet stadig muslimenes nordgrense sydover. Gjenerobringen ble imidlertid hemmet av stadige kriger også mellom de kristne, kriger der man ikke hadde motforestillinger mot å alliere seg med muslimene.</p>

<p id="wx259">I <a href="/wno/H%C3%B8ymiddelalderen" title="Høymiddelalderen" wx:linktype="known" wx:pagename="Høymiddelalderen" wx:page_id="151154" id="wx260">høymiddelalderen</a> førte <a href="/wno/Korstogene" title="Korstogene" wx:linktype="known" wx:pagename="Korstogene" wx:page_id="54933" id="wx261">korstogene</a> med seg <a href="/wno/Pave" title="Pave" wx:linktype="known" wx:pagename="Pave" wx:page_id="11764" id="wx262">pavelig</a> støtte til gjenerobringen. Ridderordener fra hele Europa dro til Iberia for å delta i kampene, og i <a href="/wno/Slaget_ved_Las_Navas_de_Tolosa" class="new" title="Slaget ved Las Navas de Tolosa" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Slaget_ved_Las_Navas_de_Tolosa" id="wx263">slaget ved Las Navas de Tolosa</a> i <a href="/wno/1212" title="1212" wx:linktype="known" wx:pagename="1212" wx:page_id="6578" id="wx264">1212</a> slo en kristen koalisjon en muslimsk hær og påførte muslimene et tap på 100 000 mann. Dette satte fart på gjenerobringen, og i <a href="/wno/1250" title="1250" wx:linktype="known" wx:pagename="1250" wx:page_id="6346" id="wx265">1250</a> ble hele <a href="/wno/Portugal" title="Portugal" wx:linktype="known" wx:pagename="Portugal" wx:page_id="865" id="wx266">Portugal</a> gjenerobret.</p>

<p id="wx267">Den siste muslimske biten av Iberia var <a href="/wno/Granada" title="Granada" wx:linktype="known" wx:pagename="Granada" wx:page_id="227279" id="wx268">Granada</a>, som ble erobret i starten av <a href="/wno/1492" title="1492" wx:linktype="known" wx:pagename="1492" wx:page_id="6049" id="wx269">1492</a>. Dette ble slutten på det muslimske nærværet i Spania. Erobringen ble fulgt opp av forfølgelser av muslimer og <a href="/wno/J%C3%B8der" title="Jøder" wx:linktype="known" wx:pagename="Jøder" wx:page_id="3385" id="wx270">jøder</a>, der hundretusenvis ble fordrevet. Seierherrene i denne krigen var Castilla og Aragón, to stater som var blitt forent da kong <a href="/wno/Ferdinand_II_av_Arag%C3%B3n" title="Ferdinand II av Aragón" wx:linktype="known" wx:pagename="Ferdinand_II_av_Aragón" wx:page_id="73811" id="wx271">Ferdinand II av Aragón</a> og dronning <a href="/wno/Isabella_I_av_Castilla" title="Isabella I av Castilla" wx:linktype="known" wx:pagename="Isabella_I_av_Castilla" wx:page_id="192477" id="wx272">Isabella I av Castilla</a> giftet seg i <a href="/wno/1469" title="1469" wx:linktype="known" wx:pagename="1469" wx:page_id="6079" id="wx273">1469</a>. Unionen av disse to statene utviklet seg til den moderne staten Spania.</p>

<a id="Spania_blir_en_verdensmakt" name="Spania_blir_en_verdensmakt"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Spania blir en verdensmakt" id="wxsec8"><h2 id="wx274">Spania blir en verdensmakt</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx275"><a href="/wno/Bilde:Spanish_Empire.png" title="Det spanske rikes største utstrekning" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Spanish_Empire.png" id="wx276"><img src="/wno/Bilde:Spanish_Empire.png" alt="Det spanske rikes største utstrekning" id="wx277"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx278"><a href="/wno/Det_spanske_imperiet" title="Det spanske imperiet" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_spanske_imperiet" wx:page_id="210269" id="wx279">Det spanske rikes</a>
<p id="wx280">største utstrekning</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx281"><a href="/wno/Bilde:Loutherbourg-Spanish_Armada.jpg" title="«Den spanske armadas nederlag», maleri av Philippe-Jacques de Loutherbourg, 1796" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Loutherbourg-Spanish_Armada.jpg" id="wx282"><img src="/wno/Bilde:Loutherbourg-Spanish_Armada.jpg" alt="«Den spanske armadas nederlag», maleri av Philippe-Jacques de Loutherbourg, 1796" id="wx283"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx284">
<p id="wx285">«Den spanske armadas nederlag», maleri av <a href="/wno/Philippe-Jacques_de_Loutherbourg" class="new" title="Philippe-Jacques de Loutherbourg" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Philippe-Jacques_de_Loutherbourg" id="wx286">Philippe-Jacques de Loutherbourg</a>, 1796</p>
</div>
</div>

<p id="wx287"><a href="/wno/Christofer_Columbus" title="Christofer Columbus" wx:linktype="known" wx:pagename="Christofer_Columbus" wx:page_id="6663" id="wx288">Christofer Columbus</a>' ekspedisjon med <a href="/wno/India" title="India" wx:linktype="known" wx:pagename="India" wx:page_id="489" id="wx289">India</a> som mål i 1492 ble startskuddet i den spanske dominansen i den nye verden. <a href="/wno/Tordesillastraktaten" title="Tordesillastraktaten" wx:linktype="known" wx:pagename="Tordesillastraktaten" wx:page_id="39024" id="wx290">Tordesillastraktaten</a> av <a href="/wno/1494" title="1494" wx:linktype="known" wx:pagename="1494" wx:page_id="6022" id="wx291">1494</a> gav størstedelen av <a href="/wno/Amerika" title="Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Amerika" wx:page_id="3031" id="wx292">Amerika</a> til spanjolene, dette ble fulgt opp av <a href="/wno/Conquistador" title="Conquistador" wx:linktype="known" wx:pagename="Conquistador" wx:page_id="52653" id="wx293">conquistadorenes</a> erobring av store deler av <a href="/wno/S%C3%B8r-Amerika" title="Sør-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Amerika" wx:page_id="493961" id="wx294">Sør-</a> og <a href="/wno/Mellom-Amerika" title="Mellom-Amerika" wx:linktype="known" wx:pagename="Mellom-Amerika" wx:page_id="3111" id="wx295">Mellom-Amerika</a>. Mektige riker som <a href="/wno/Inkariket" title="Inkariket" wx:linktype="known" wx:pagename="Inkariket" wx:page_id="46526" id="wx296">Inkariket</a> og <a href="/wno/Aztekerne" title="Aztekerne" wx:linktype="known" wx:pagename="Aztekerne" wx:page_id="46523" id="wx297">Aztekerriket</a> ble overtatt av spanjolene og senere kolonisert, dette førte til en enorm strøm av <a href="/wno/Gull" title="Gull" wx:linktype="known" wx:pagename="Gull" wx:page_id="4723" id="wx298">gull</a> og <a href="/wno/S%C3%B8lv" title="Sølv" wx:linktype="known" wx:pagename="Sølv" wx:page_id="1056" id="wx299">sølv</a> hjem til Spania. Det amerikanske gullet ble en viktig faktor i Spanias dominans i Europa på 1500- og 1600-tallet.</p>

<p id="wx300">I <a href="/wno/1516" title="1516" wx:linktype="known" wx:pagename="1516" wx:page_id="5108" id="wx301">1516</a> ble <a href="/wno/Habsburg" title="Habsburg" wx:linktype="known" wx:pagename="Habsburg" wx:page_id="44837" id="wx302">habsburgeren</a> kjent som <a href="/wno/Karl_V_av_det_tysk-romerske_rike" title="Karl V av det tysk-romerske rike" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_V_av_det_tysk-romerske_rike" wx:page_id="396683" id="wx303">Karl V</a> (Karl I. av Spania) konge i Spania. Samtidig var han keiser av <a href="/wno/Det_tysk-romerske_rike" title="Det tysk-romerske rike" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_tysk-romerske_rike" wx:page_id="30205" id="wx304">det tysk-romerske rike</a>, i tillegg til å være hertug av de <a href="/wno/Burgund" title="Burgund" wx:linktype="known" wx:pagename="Burgund" wx:page_id="18487" id="wx305">burgundske</a> områdene. Dette medførte at Karl var Europas sterke mann, og at Spania var en del av verdens mektigste imperium.</p>

<p id="wx306">Karl abdiserte i <a href="/wno/1556" title="1556" wx:linktype="known" wx:pagename="1556" wx:page_id="5110" id="wx307">1556</a>, og den spanske og nederlandske delen av riket tilfalt sønnen <a href="/wno/Filip_II_av_Spania" title="Filip II av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Filip_II_av_Spania" wx:page_id="79071" id="wx308">Filip II</a>. Europa var på denne tiden rammet av religiøse strider, men i Spania holdt man seg trofast til den <a href="/wno/Romersk-katolsk" title="Romersk-katolsk" wx:linktype="known" wx:pagename="Romersk-katolsk" wx:page_id="16091" id="wx309">romersk-katolske</a> lære. Problemene var større i <a href="/wno/Nederlandene" title="Nederlandene" wx:linktype="known" wx:pagename="Nederlandene" wx:page_id="99690" id="wx310">Nederlandene</a>, der man var svært misfornøyde med det spanske styret. Hard skattlegging og spansk intoleranse mot de nederlandske <a href="/wno/Kalvinisme" title="Kalvinisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kalvinisme" wx:page_id="134439" id="wx311">kalvinistene</a> gjorde at <a href="/wno/%C3%85tti%C3%A5rskrigen" title="Åttiårskrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Åttiårskrigen" wx:page_id="122575" id="wx312">åttiårskrigen</a> brøt ut i <a href="/wno/1568" title="1568" wx:linktype="known" wx:pagename="1568" wx:page_id="5606" id="wx313">1568</a>. Denne krigen krevde store ressurser fra spanjolene, og inkluderte blant annet <a href="/wno/Den_spanske_armada" title="Den spanske armada" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_spanske_armada" wx:page_id="293951" id="wx314">Den spanske armadas</a> forsøk på en invasjon av <a href="/wno/England" title="England" wx:linktype="known" wx:pagename="England" wx:page_id="252" id="wx315">England</a>. Stridighetene i Nederlandene skulle vise seg å vare helt frem til <a href="/wno/1648" title="1648" wx:linktype="known" wx:pagename="1648" wx:page_id="5378" id="wx316">1648</a>, da <a href="/wno/De_forente_Nederlandene" title="De forente Nederlandene" wx:linktype="known" wx:pagename="De_forente_Nederlandene" wx:page_id="39519" id="wx317">De forente Nederlandene</a> ble anerkjent av Spania.</p>

<p id="wx318">I <a href="/wno/1580" title="1580" wx:linktype="known" wx:pagename="1580" wx:page_id="5594" id="wx319">1580</a> kom Spania i union med Portugal. Dette bidro til at ressurser fra det portugisiske koloniimperiet kom Spania til gode, men utover på 1600-tallet ble de økonomiske problemene store. En høy <a href="/wno/Inflasjon" title="Inflasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Inflasjon" wx:page_id="10487" id="wx320">inflasjon</a> og en svak innenlandsøkonomi kombinert med forfølgelser og utvisninger av de ofte ressurssterke <a href="/wno/J%C3%B8de" title="Jøde" wx:linktype="known" wx:pagename="Jøde" wx:page_id="41729" id="wx321">jødene</a> og maurerne førte til flere økonomiske krakk i denne perioden.</p>

<p id="wx322">Filip IIs sønn <a href="/wno/Filip_III_av_Spania" title="Filip III av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Filip_III_av_Spania" wx:page_id="78141" id="wx323">Filip III</a> overtok styringen av landet ved farens død i <a href="/wno/1598" title="1598" wx:linktype="known" wx:pagename="1598" wx:page_id="5574" id="wx324">1598</a>. I <a href="/wno/1618" title="1618" wx:linktype="known" wx:pagename="1618" wx:page_id="5497" id="wx325">1618</a> ble Spania involvert i <a href="/wno/Tredve%C3%A5rskrigen" title="Tredveårskrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Tredveårskrigen" wx:page_id="11273" id="wx326">Tredveårskrigen</a>, noe som bidro til ødeleggelsen av Spanias stormaktstatus. I <a href="/wno/1621" title="1621" wx:linktype="known" wx:pagename="1621" wx:page_id="5494" id="wx327">1621</a> ble <a href="/wno/Filip_IV_av_Spania" title="Filip IV av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Filip_IV_av_Spania" wx:page_id="70225" id="wx328">Filip IV</a> konge, og han fortsatte farens aggressive utenrikspolitikk. Dette førte til opprør i Portugal og <a href="/wno/Katalonia" title="Katalonia" wx:linktype="known" wx:pagename="Katalonia" wx:page_id="8903" id="wx329">Katalonia</a> i <a href="/wno/1640" title="1640" wx:linktype="known" wx:pagename="1640" wx:page_id="5475" id="wx330">1640</a>, noe som gjorde at de portugisiske områdene gikk tapt.</p>

<p id="wx331">Denne perioden blir også kalt «den spanske gullalder» på grunn av de mange kulturelle høydepunktene fra siste halvdel av 1500- og utover på 1600-tallet. Kulturpersonligheter som <a href="/wno/El_Greco" title="El Greco" wx:linktype="known" wx:pagename="El_Greco" wx:page_id="83307" id="wx332">El Greco</a>, <a href="/wno/Miguel_de_Cervantes" title="Miguel de Cervantes" wx:linktype="known" wx:pagename="Miguel_de_Cervantes" wx:page_id="170128" id="wx333">Miguel de Cervantes</a> og <a href="/wno/Diego_Vel%C3%A1zquez" title="Diego Velázquez" wx:linktype="known" wx:pagename="Diego_Velázquez" wx:page_id="58474" id="wx334">Diego Velázquez</a> levde og virket under habsburgernes regjeringstid.</p>

<a id="Spania_under_opplysningstiden" name="Spania_under_opplysningstiden"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Spania under opplysningstiden" id="wxsec9"><h2 id="wx335">Spania under opplysningstiden</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx336"><a href="/wno/Bilde:Philip_V.jpg" title="Kong Filip V av Spania, den første spanske kongen av Bourbon-dynastiet" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Philip_V.jpg" id="wx337"><img src="/wno/Bilde:Philip_V.jpg" alt="Kong Filip V av Spania, den første spanske kongen av Bourbon-dynastiet" id="wx338"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx339">
<p id="wx340">Kong <a href="/wno/Filip_V_av_Spania" title="Filip V av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Filip_V_av_Spania" wx:page_id="148969" id="wx341">Filip V av Spania</a>, den første spanske kongen av <a href="/wno/Huset_Bourbon" title="Huset Bourbon" wx:linktype="known" wx:pagename="Huset_Bourbon" wx:page_id="207027" id="wx342">Bourbon</a>-dynastiet</p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx343"><a href="/wno/Bilde:Esquilache_riots.jpg" title="Fra opptøyene i Madrid i 1766. Frihandelen hadde sørget for en stor økning i kornprisene, noe som førte til at kongen ble jaget fra byen. Maleri av Francisco Goya " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Esquilache_riots.jpg" id="wx344"><img src="/wno/Bilde:Esquilache_riots.jpg" alt="Fra opptøyene i Madrid i 1766. Frihandelen hadde sørget for en stor økning i kornprisene, noe som førte til at kongen ble jaget fra byen. Maleri av Francisco Goya " id="wx345"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx346">
<p id="wx347">Fra opptøyene i <a href="/wno/Madrid" title="Madrid" wx:linktype="known" wx:pagename="Madrid" wx:page_id="688" id="wx348">Madrid</a> i <a href="/wno/1766" title="1766" wx:linktype="known" wx:pagename="1766" wx:page_id="4769" id="wx349">1766</a>. Frihandelen hadde sørget for en stor økning i kornprisene, noe som førte til at kongen ble jaget fra byen. Maleri av <a href="/wno/Francisco_Goya" title="Francisco Goya" wx:linktype="known" wx:pagename="Francisco_Goya" wx:page_id="77760" id="wx350">Francisco Goya</a></p>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx351"><a href="/wno/Bilde:Manuel_Godoy_by_Goya.jpg" title="Manuel Godoy, dronningens elsker og førsteminister i Spania 1792-1797 og 1801-1808. Maleri av Francisco Goya, Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, Madrid " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Manuel_Godoy_by_Goya.jpg" id="wx352"><img src="/wno/Bilde:Manuel_Godoy_by_Goya.jpg" alt="Manuel Godoy, dronningens elsker og førsteminister i Spania 1792-1797 og 1801-1808. Maleri av Francisco Goya, Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, Madrid " id="wx353"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx354"><a href="/wno/Manuel_Godoy" class="new" title="Manuel Godoy" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Manuel_Godoy" id="wx355">Manuel Godoy</a>
<p id="wx356">, dronningens elsker og førsteminister i Spania 1792-1797 og 1801-1808. Maleri av <a href="/wno/Francisco_Goya" title="Francisco Goya" wx:linktype="known" wx:pagename="Francisco_Goya" wx:page_id="77760" id="wx357">Francisco Goya</a>, Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, Madrid</p>
</div>
</div>

<p id="wx358">Ved den siste habsburgkongen <a href="/wno/Karl_II_av_Spania" title="Karl II av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_II_av_Spania" wx:page_id="49805" id="wx359">Karl IIs</a> død i <a href="/wno/1700" title="1700" wx:linktype="known" wx:pagename="1700" wx:page_id="4842" id="wx360">1700</a> startet <a href="/wno/Den_spanske_arvef%C3%B8lgekrigen" title="Den spanske arvefølgekrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_spanske_arvefølgekrigen" wx:page_id="70188" id="wx361">den spanske arvefølgekrigen</a>. Karl hadde utpekt den franske kongen <a href="/wno/Ludvig_XIV" title="Ludvig XIV" wx:linktype="known" wx:pagename="Ludvig_XIV" wx:page_id="9220" id="wx362">Ludvig XIVs</a> barnebarn Philippe som sin etterfølger, noe hverken de andre europeiske stormaktene eller habsburgerne kunne godta. Denne krigen varte frem til <a href="/wno/1713" title="1713" wx:linktype="known" wx:pagename="1713" wx:page_id="4827" id="wx363">1713</a>, og endte med at Philippe ble konge av Spania som <a href="/wno/Filip_V_av_Spania" title="Filip V av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Filip_V_av_Spania" wx:page_id="148969" id="wx364">Filip V</a>. Filip mistet imidlertid arveretten til den franske tronen som en del av fredsavtalen, noe som forhindret en fremtidig union mellom landene.</p>

<p id="wx365">Omfattende reformer av statsapparatet ble igangsatt av Filip. Spania hadde hatt en desentralisert politisk struktur med regionale parlamenter, dette ble nå omgjort og hele riket ble organisert etter kastiljansk modell. Filip hentet også inn dyktige franske og italienske ministre som erstatning for den korrupte spanske adelen.</p>

<p id="wx366">Filip hadde store utenrikspolitiske ambisjoner, og deltok i mange kostbare kriger. I <a href="/wno/Den_polske_arvef%C3%B8lgekrigen" class="new" title="Den polske arvefølgekrigen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Den_polske_arvefølgekrigen" id="wx367">den polske arvefølgekrigen</a> greide Filip å gjenerobre tapte italienske besittelser, og gav dem til sønnen <a href="/wno/Karl_III_av_Spania" title="Karl III av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_III_av_Spania" wx:page_id="118451" id="wx368">Karl</a> (senere Karl III av Spania). I <a href="/wno/1743" title="1743" wx:linktype="known" wx:pagename="1743" wx:page_id="4792" id="wx369">1743</a> trakk Filip seg tilbake fra styret av Spania, og overlot ansvaret til ministeren, <a href="/wno/Zen%C3%B3n_de_Somodevilla_y_Bengoechea%2C_marki_av_Ensenada" class="new" title="Zenón de Somodevilla y Bengoechea, marki av Ensenada" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Zenón_de_Somodevilla_y_Bengoechea,_marki_av_Ensenada" id="wx370">Zenón de Somodevilla y Bengoechea, marki av Ensenada</a>. Somodevilla viste seg å være en dyktig statsmann, og gjennomførte en rekke reformer.</p>

<p id="wx371">Filip ble etterfulgt av sønnen <a href="/wno/Ferdinand_VI_av_Spania" title="Ferdinand VI av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Ferdinand_VI_av_Spania" wx:page_id="178602" id="wx372">Ferdinand VI</a> i <a href="/wno/1746" title="1746" wx:linktype="known" wx:pagename="1746" wx:page_id="4789" id="wx373">1746</a>. Ferdinand var en svak hersker, og overlot mesteparten av styret til familie og byråkrater. Utenrikspolitisk førte Ferdinand en nøytral linje, og Spania holdt seg derfor utenfor <a href="/wno/Syv%C3%A5rskrigen" title="Syvårskrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Syvårskrigen" wx:page_id="39054" id="wx374">syvårskrigen</a>. Dette endret seg etter Ferdinands død i <a href="/wno/1759" title="1759" wx:linktype="known" wx:pagename="1759" wx:page_id="4776" id="wx375">1759</a>, da halvbroren Karl III overtok tronen. Karl III engasjerte Spania i syvårskrigen i krigen i <a href="/wno/1761" title="1761" wx:linktype="known" wx:pagename="1761" wx:page_id="4775" id="wx376">1761</a>, men etter en serie med nederlag mot <a href="/wno/Storbritannia" title="Storbritannia" wx:linktype="known" wx:pagename="Storbritannia" wx:page_id="494013" id="wx377">Storbritannia</a> måtte Spania avstå blant annet <a href="/wno/Florida" title="Florida" wx:linktype="known" wx:pagename="Florida" wx:page_id="347" id="wx378">Florida</a>.</p>

<p id="wx379">Karl III fortsatte Ferdinand VIs arbeid med å redusere kirkens makt i Spania. Ferdinand VI hadde sørget for at Spania selv fikk rett til å utpeke sine biskoper, og i <a href="/wno/1767" title="1767" wx:linktype="known" wx:pagename="1767" wx:page_id="4768" id="wx380">1767</a> sørget Karl III for å utvise alle <a href="/wno/Jesuittordenen" title="Jesuittordenen" wx:linktype="known" wx:pagename="Jesuittordenen" wx:page_id="39046" id="wx381">Jesuitter</a> fra landet. <a href="/wno/Den_spanske_inkvisisjonen" title="Den spanske inkvisisjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_spanske_inkvisisjonen" wx:page_id="91819" id="wx382">Den spanske inkvisisjonens</a> arbeid ble også kraftig trappet ned.</p>

<p id="wx383">Karl III var også en tilhenger av <a href="/wno/Frihandel" title="Frihandel" wx:linktype="known" wx:pagename="Frihandel" wx:page_id="154215" id="wx384">frihandel</a>. Han gikk bort fra <a href="/wno/Proteksjonisme" title="Proteksjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Proteksjonisme" wx:page_id="200465" id="wx385">proteksjonismen</a> som hadde preget spansk <a href="/wno/Handel" class="new" title="Handel" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Handel" id="wx386">handelspolitikk</a> i flere århundrer, og liberaliserte <a href="/wno/Korn" title="Korn" wx:linktype="known" wx:pagename="Korn" wx:page_id="52796" id="wx387">kornhandelen</a> i <a href="/wno/1765" title="1765" wx:linktype="known" wx:pagename="1765" wx:page_id="4770" id="wx388">1765</a>. Dette slo imidlertid uheldig ut, og førte til skyhøye kornpriser i Spania med påfølgende opptøyer i <a href="/wno/1766" title="1766" wx:linktype="known" wx:pagename="1766" wx:page_id="4769" id="wx389">1766</a>. I <a href="/wno/1777" title="1777" wx:linktype="known" wx:pagename="1777" wx:page_id="4759" id="wx390">1777</a> ble <a href="/wno/Jos%C3%A9_Mo%C3%B1ino_y_Redondo%2C_greve_av_Floridablanca" class="new" title="José Moñino y Redondo, greve av Floridablanca" wx:linktype="unknown" wx:pagename="José_Moñino_y_Redondo,_greve_av_Floridablanca" id="wx391">greven av Floridablanca</a> ny sjefsminister. Floridablanca fulgte opp kongens frihandelspolitikk med å tillate de spanske koloniene å handle direkte med andre land. Handelsavtaler ble underskrevet med <a href="/wno/Marokko" title="Marokko" wx:linktype="known" wx:pagename="Marokko" wx:page_id="680" id="wx392">Marokko</a> og <a href="/wno/Det_osmanske_rike" title="Det osmanske rike" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_osmanske_rike" wx:page_id="25618" id="wx393">Det osmanske rike</a>, og en <a href="/wno/Sentralbank" title="Sentralbank" wx:linktype="known" wx:pagename="Sentralbank" wx:page_id="96602" id="wx394">sentralbank</a> ble etablert.</p>

<p id="wx395">Spansk suksess i <a href="/wno/Den_amerikanske_uavhengighetskrigen" title="Den amerikanske uavhengighetskrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_amerikanske_uavhengighetskrigen" wx:page_id="137950" id="wx396">den amerikanske uavhengighetskrigen</a> førte til at Spania gjenvant store deler av territoriene som gikk tapt i syvårskrigen.</p>

<p id="wx397">I <a href="/wno/1788" title="1788" wx:linktype="known" wx:pagename="1788" wx:page_id="4710" id="wx398">1788</a> døde Karl III, og tronen gikk videre til den nest eldste sønnen <a href="/wno/Karl_IV_av_Spania" title="Karl IV av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_IV_av_Spania" wx:page_id="62768" id="wx399">Karl IV</a>. Karl IV var notorisk uinteressert i politikk, og overlot styret til dronningen, <a href="/wno/Maria_Louisa_av_Sachsen" class="new" title="Maria Louisa av Sachsen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Maria_Louisa_av_Sachsen" id="wx400">Maria Louisa</a>. <a href="/wno/Den_franske_revolusjon" title="Den franske revolusjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_franske_revolusjon" wx:page_id="9413" id="wx401">Revolusjonen i Frankrike i 1789</a> gjorde at mange så med skepsis på Floridablanca og hans liberale holdninger, noe som førte til at han ble avsatt og fengslet i <a href="/wno/1792" title="1792" wx:linktype="known" wx:pagename="1792" wx:page_id="4707" id="wx402">1792</a>. Dronningen plasserte da sin elsker <a href="/wno/Manuel_Godoy" class="new" title="Manuel Godoy" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Manuel_Godoy" id="wx403">Manuel Godoy</a> i stillingen som sjefsminister. Godoy og dronningen gikk så inn for å omgjøre reformene til Floridablanca.</p>

<a id="Napoleonskrigene" name="Napoleonskrigene"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Napoleonskrigene" id="wxsec10"><h2 id="wx404">Napoleonskrigene</h2>

<wx:template id="wx_t6" pagename="Mal:Utdypende_artikkel" page_id="301394"/>
<div class="utdypende-artikkel" style="padding-left:2em;" id="wx405">
<p id="wx406"><i id="wx407">Utdypende artikkel: <a href="/wno/Napoleonskrigene" title="Napoleonskrigene" wx:linktype="known" wx:pagename="Napoleonskrigene" wx:page_id="3469" id="wx408">Napoleonskrigene</a></i></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t6"/>
<p id="wx409">Etter henrettelsen av <a href="/wno/Ludvig_XVI" title="Ludvig XVI" wx:linktype="known" wx:pagename="Ludvig_XVI" wx:page_id="56007" id="wx410">Ludvig XVI</a> i 1792 invaderte Spania Frankrike. Dette ble en fiasko, og franske tropper endte opp med å erobre Navarra. Godoy gav da opp krigen og undertegnet en fredsavtale med franskmennene i <a href="/wno/1795" title="1795" wx:linktype="known" wx:pagename="1795" wx:page_id="493934" id="wx411">1795</a>.</p>

<p id="wx412">Godoy snudde nå helt om, og gav opp alliansen med Storbritannia og <a href="/wno/%C3%98sterrike" title="Østerrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Østerrike" wx:page_id="1268" id="wx413">Østerrike</a>. I <a href="/wno/1796" title="1796" wx:linktype="known" wx:pagename="1796" wx:page_id="4703" id="wx414">1796</a> inngikk han en avtale med franskmennene, som motytelse fikk han frie hender til å øke den spanske innflytelsen i Italia. Bruddet med britene resulterte imidlertid i at den britiske flåten innledet en blokade av Spania, noe som førte til at det spanske fastlandet ble avskåret fra koloniene. Alliansen med franskmennene førte også med seg en grensekrig med Portugal, da den portugisiske regjeringen nektet å slutte å handle med britene på tross av et fransk ultimatum.</p>

<p id="wx415">I forbindelse med at <a href="/wno/Napoleon" title="Napoleon" wx:linktype="known" wx:pagename="Napoleon" wx:page_id="10881" id="wx416">Napoleon</a> planla en invasjon av England i <a href="/wno/1805" title="1805" wx:linktype="known" wx:pagename="1805" wx:page_id="4695" id="wx417">1805</a> var den spanske flåten viktig, da denne skulle slå seg sammen med den franske i <a href="/wno/Atlanterhavet" title="Atlanterhavet" wx:linktype="known" wx:pagename="Atlanterhavet" wx:page_id="4650" id="wx418">Atlanterhavet</a>. På vei dit ble imidlertid den franske middelhavsflåten og den spanske flåten overrasket av britene under <a href="/wno/Lord_Nelson" title="Lord Nelson" wx:linktype="known" wx:pagename="Lord_Nelson" wx:page_id="85985" id="wx419">Lord Nelson</a>, og i det påfølgende <a href="/wno/Slaget_ved_Trafalgar" title="Slaget ved Trafalgar" wx:linktype="known" wx:pagename="Slaget_ved_Trafalgar" wx:page_id="134848" id="wx420">slaget ved Trafalgar</a> gikk den spanske flåten tapt. Denne katastrofen gjorde at spanjolene begynte å tvile på nytten av en allianse med Napoleon.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx421"><a href="/wno/Bilde:Francisco_de_Goya_y_Lucientes_023.jpg" title="«Den tredje mai 1808» av Francisco Goya. Museo del Prado, Madrid. Opprøret i 1808 ble hardhendt slått ned av de franske okkupantene " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Francisco_de_Goya_y_Lucientes_023.jpg" id="wx422"><img src="/wno/Bilde:Francisco_de_Goya_y_Lucientes_023.jpg" alt="«Den tredje mai 1808» av Francisco Goya. Museo del Prado, Madrid. Opprøret i 1808 ble hardhendt slått ned av de franske okkupantene " id="wx423"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx424">
<p id="wx425">«Den tredje mai 1808» av Francisco Goya. <a href="/wno/Museo_del_Prado" title="Museo del Prado" wx:linktype="known" wx:pagename="Museo_del_Prado" wx:page_id="60228" id="wx426">Museo del Prado</a>, Madrid. Opprøret i 1808 ble hardhendt slått ned av de franske okkupantene</p>
</div>
</div>

<p id="wx427">Etter at Napoleon hadde overvunnet <a href="/wno/Preussen" title="Preussen" wx:linktype="known" wx:pagename="Preussen" wx:page_id="493948" id="wx428">Preussen</a> i <a href="/wno/1807" title="1807" wx:linktype="known" wx:pagename="1807" wx:page_id="4693" id="wx429">1807</a> økte Godoys lyst til å gjenoppta alliansen, og året etter invaderte Frankrike og Spania i fellesskap Portugal. Portugal ble enkelt erobret, men folket i Spania var gått lei av den stadige krigføringen. En mobb arresterte Godoy, og like etterpå gikk kongen av. Sønnen <a href="/wno/Ferdinand_VII_av_Spania" title="Ferdinand VII av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Ferdinand_VII_av_Spania" wx:page_id="78099" id="wx430">Ferdinand VII</a> overtok, men ble snart tvunget av Napoleon til å abdisere. Napoleon plasserte heller sin bror <a href="/wno/Joseph_Bonaparte" title="Joseph Bonaparte" wx:linktype="known" wx:pagename="Joseph_Bonaparte" wx:page_id="178631" id="wx431">Joseph Bonaparte</a> på tronen.</p>

<p id="wx432">Innsettelsen av Joseph Bonaparte førte snart til et opprør, noe som ble slått hardt ned på av de franske troppene som okkuperte landet. Restene av den spanske hæren slo seg sammen med <a href="/wno/Arthur_Wellesley%2C_1._hertug_av_Wellington" title="Arthur Wellesley, 1. hertug av Wellington" wx:linktype="known" wx:pagename="Arthur_Wellesley,_1._hertug_av_Wellington" wx:page_id="314571" id="wx433">hertugen av Wellington</a> og portugiserne i et forsøk på å drive franskmennene ut og gjeninnsette Ferdinand. Dette førte til en langvarig <a href="/wno/Gerilja" title="Gerilja" wx:linktype="known" wx:pagename="Gerilja" wx:page_id="43160" id="wx434">geriljakrig</a>, der det ble opprettet en provisorisk «fri» spansk regjering i <a href="/wno/Sevilla" title="Sevilla" wx:linktype="known" wx:pagename="Sevilla" wx:page_id="42271" id="wx435">Sevilla</a>. Etter en fransk offensiv måtte denne regjeringen flykte til <a href="/wno/Cadiz" title="Cadiz" wx:linktype="known" wx:pagename="Cadiz" wx:page_id="161541" id="wx436">Cadiz</a>, der den hadde sete resten av krigen.</p>

<p id="wx437">I <a href="/wno/1812" title="1812" wx:linktype="known" wx:pagename="1812" wx:page_id="4688" id="wx438">1812</a> utarbeidet <a href="/wno/Junta" title="Junta" wx:linktype="known" wx:pagename="Junta" wx:page_id="38522" id="wx439">juntaen</a> en <a href="/wno/Grunnlov" title="Grunnlov" wx:linktype="known" wx:pagename="Grunnlov" wx:page_id="18974" id="wx440">grunnlov</a>. Denne var relativt liberal, og erklærte Spania som et <a href="/wno/Konstitusjonelt_monarki" title="Konstitusjonelt monarki" wx:linktype="known" wx:pagename="Konstitusjonelt_monarki" wx:page_id="66605" id="wx441">konstitusjonelt monarki</a>. Samtidig ble inkvisisjonen avskaffet, almen stemmerett for menn ble innført og <a href="/wno/Ytringsfrihet" title="Ytringsfrihet" wx:linktype="known" wx:pagename="Ytringsfrihet" wx:page_id="70446" id="wx442">ytringsfrihet</a> ble garantert. Grunnloven garanterte imidlertid ikke religionsfrihet, frafall fra den katolske tro ble betraktet som kjetteri og gjort straffbart.</p>

<p id="wx443">Wellington erobret Spania for godt i <a href="/wno/1813" title="1813" wx:linktype="known" wx:pagename="1813" wx:page_id="1276" id="wx444">1813</a>, og ved Napoleons fall året etter ble Ferdinand sluppet fri. Ved tilbakekomsten til Spania var det store spørsmålet om kongen skulle anerkjenne den nye grunnloven, og til manges store skuffelse valgte han å ignorere den og heller gjeninnføre <a href="/wno/Enevelde" title="Enevelde" wx:linktype="known" wx:pagename="Enevelde" wx:page_id="143193" id="wx445">eneveldet</a>.</p>

<a id="Spania_p.C3.A5_midten_av_1800-tallet" name="Spania_p.C3.A5_midten_av_1800-tallet"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Spania på midten av 1800-tallet" id="wxsec11"><h2 id="wx446">Spania på midten av 1800-tallet</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx447"><a href="/wno/Bilde:Execution_of_the_Torrijos.jpg" title="«Henrettelsen av Torrijoene og deres kompanjonger» av Antonio Gisbert Pérez. Museo del Prado, Madrid. Kong Ferdinand VII slo hardt ned på progressive krefter da han tok tilbake makten i 1823 " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Execution_of_the_Torrijos.jpg" id="wx448"><img src="/wno/Bilde:Execution_of_the_Torrijos.jpg" alt="«Henrettelsen av Torrijoene og deres kompanjonger» av Antonio Gisbert Pérez. Museo del Prado, Madrid. Kong Ferdinand VII slo hardt ned på progressive krefter da han tok tilbake makten i 1823 " id="wx449"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx450">
<p id="wx451">«Henrettelsen av Torrijoene og deres kompanjonger» av <a href="/wno/Antonio_Gisbert_P%C3%A9rez" class="new" title="Antonio Gisbert Pérez" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Antonio_Gisbert_Pérez" id="wx452">Antonio Gisbert Pérez</a>. <a href="/wno/Museo_del_Prado" title="Museo del Prado" wx:linktype="known" wx:pagename="Museo_del_Prado" wx:page_id="60228" id="wx453">Museo del Prado</a>, Madrid. Kong <a href="/wno/Ferdinand_VII_av_Spania" title="Ferdinand VII av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Ferdinand_VII_av_Spania" wx:page_id="78099" id="wx454">Ferdinand VII</a> slo hardt ned på progressive krefter da han tok tilbake makten i 1823</p>
</div>
</div>

<p id="wx455">Joseph Bonapartes sentralistiske politikk hadde ført til at koloniene i Amerika mistet selvstyret. Dette, kombinert med den økonomiske uavhengigheten som fulgte av den britiske blokaden under napoleonskrigene, førte til at flere og flere kolonier begynte å løsrive seg. I <a href="/wno/1810" title="1810" wx:linktype="known" wx:pagename="1810" wx:page_id="4690" id="wx456">1810</a> erklærte juntaene i <a href="/wno/Buenos_Aires" title="Buenos Aires" wx:linktype="known" wx:pagename="Buenos_Aires" wx:page_id="115" id="wx457">Buenos Aires</a> og <a href="/wno/Caracas" title="Caracas" wx:linktype="known" wx:pagename="Caracas" wx:page_id="32412" id="wx458">Caracas</a> seg som uavhengige fra den bonapartiske regjeringen, noe som førte til at Ferdinand måtte gripe til våpenmakt for å gjenoppta kontrollen over koloniene da han kom tilbake på tronen i 1814. Initiell spansk fremgang ble fulgt av nederlag da de revolusjonære under ledelse av <a href="/wno/Simon_Bolivar" title="Simon Bolivar" wx:linktype="known" wx:pagename="Simon_Bolivar" wx:page_id="32481" id="wx459">Simon Bolivar</a> slo spanjolene i en serie med slag på andre halvdel av decenniet. Opprøret førte til at <a href="/wno/Argentina" title="Argentina" wx:linktype="known" wx:pagename="Argentina" wx:page_id="27" id="wx460">Argentina</a>, <a href="/wno/Chile" title="Chile" wx:linktype="known" wx:pagename="Chile" wx:page_id="171" id="wx461">Chile</a>, <a href="/wno/Venezuela" title="Venezuela" wx:linktype="known" wx:pagename="Venezuela" wx:page_id="6924" id="wx462">Venezuela</a> og <a href="/wno/Colombia" title="Colombia" wx:linktype="known" wx:pagename="Colombia" wx:page_id="3497" id="wx463">Colombia</a> fikk sin uavhengighet.</p>

<p id="wx464">I <a href="/wno/1820" title="1820" wx:linktype="known" wx:pagename="1820" wx:page_id="4683" id="wx465">1820</a> samlet kongen en hær i Cadiz med det formål å gjenerobre Syd-Amerika. En gruppe offiserer ledet av <a href="/wno/Rafael_del_Riego" class="new" title="Rafael del Riego" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Rafael_del_Riego" id="wx466">Rafael del Riego</a> gjorde <a href="/wno/Mytteri" title="Mytteri" wx:linktype="known" wx:pagename="Mytteri" wx:page_id="153048" id="wx467">mytteri</a> og førte hæren inn i <a href="/wno/Andalusia" title="Andalusia" wx:linktype="known" wx:pagename="Andalusia" wx:page_id="48165" id="wx468">Andalusia</a>, med krav om reformer. Kravene fikk støtte i militæravdelinger i hele landet, noe som førte til at kongen måtte gi etter og utpeke en ny og liberal regjering. Denne regjeringens avskaffelse av regionenes indre selvstyre og dens antiklerikale politikk gav den mange fiender, med påfølgende indre uro i landet.</p>

<p id="wx469">Den nye radikale regjeringen kom til makten i <a href="/wno/1823" title="1823" wx:linktype="known" wx:pagename="1823" wx:page_id="4680" id="wx470">1823</a>, noe som gjorde at de andre europeiske stormaktene følte at de liberale idéene i Spania hadde gått for langt. Den franske kongen, <a href="/wno/Ludvig_XVIII_av_Frankrike" title="Ludvig XVIII av Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Ludvig_XVIII_av_Frankrike" wx:page_id="62765" id="wx471">Ludvig XVIII</a>, gikk våren 1823 til angrep på Spania. Den spanske motstanden var begrenset, så de franske tropper kunne med letthet erobre Madrid og gjeninnsette Ferdinand.</p>

<p id="wx472">Det ble etterhvert et problem for Ferdinand at han ikke hadde noen mannlige arvinger. I 1830 utstedte han et <a href="/wno/Dekret" class="new" title="Dekret" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Dekret" id="wx473">dekret</a> som gjorde at Ferdinands datter <a href="/wno/Isabella_II_av_Spania" title="Isabella II av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Isabella_II_av_Spania" wx:page_id="366141" id="wx474">Isabella</a> kunne overta tronen ved farens død. Ved Ferdinands død i 1833 overtok dronningen, Maria Christina, styringen på vegne av sin mindreårige datter. Isabellas krav på tronen ble imidlertid bestridt av Ferdinands bror <a href="/wno/Carlos_de_Borb%C3%B3n" class="new" title="Carlos de Borbón" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Carlos_de_Borbón" id="wx475">Carlos</a>, noe som skulle kaste Spania inn i en periode med borgerkrig og uro.</p>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx476"><a href="/wno/Bilde:Isabella_II_of_Spain_in_exile.jpg" title="Dronning Isabella i eksil i Paris. Isabella ble tvunget til å forlate Spania i 1868 " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Isabella_II_of_Spain_in_exile.jpg" id="wx477"><img src="/wno/Bilde:Isabella_II_of_Spain_in_exile.jpg" alt="Dronning Isabella i eksil i Paris. Isabella ble tvunget til å forlate Spania i 1868 " id="wx478"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx479">
<p id="wx480">Dronning <a href="/wno/Isabella_II_av_Spania" title="Isabella II av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Isabella_II_av_Spania" wx:page_id="366141" id="wx481">Isabella</a> i eksil i <a href="/wno/Paris" title="Paris" wx:linktype="known" wx:pagename="Paris" wx:page_id="2973" id="wx482">Paris</a>. Isabella ble tvunget til å forlate Spania i 1868</p>
</div>
</div>

<p id="wx483">Etter militær fremgang for Carlos og carlistene sørget dronning-regenten for en serie reformer som gjorde at mye av grunnlaget for Carlos' støtte i befolkningen forsvant. Etter at Carlos hadde gitt opp å kaste Isabella, forsøkte Maria Christina å omgjøre reformene i 1840. Dette ble så upopulært at hun ble tvunget til å gå av, og året etter ble krigshelten general <a href="/wno/Baldomero_Espartero" class="new" title="Baldomero Espartero" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Baldomero_Espartero" id="wx484">Baldomero Espartero</a> utpekt til ny regent. Espertero var også upopulær, hans urolige periode som leder tok slutt allerede i <a href="/wno/1843" title="1843" wx:linktype="known" wx:pagename="1843" wx:page_id="4662" id="wx485">1843</a> da han måtte flykte fra landet.</p>

<p id="wx486">Isabella ble nå erklært myndig. En kaotisk politisk periode fulgte, med stadige regjeringsskifter. En ny innskrenking av det lokale selvstyret førte til et nytt carlistisk opprør, et opprør som løp ut i sanden i <a href="/wno/1849" title="1849" wx:linktype="known" wx:pagename="1849" wx:page_id="1303" id="wx487">1849</a>. Den politiske uroen fortsatte, og i <a href="/wno/1854" title="1854" wx:linktype="known" wx:pagename="1854" wx:page_id="4637" id="wx488">1854</a> brøt et større opprør ut på grunn av matmangel. Opprøret førte til at Espartero gjorde politisk comeback, men også han måtte snart gå av etter kontroverser rundt en ny grunnlov. Makten kom etterhvert i hendene på <a href="/wno/Leopoldo_O%27Donnell" class="new" title="Leopoldo O'Donnell" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Leopoldo_O'Donnell" id="wx489">Leopoldo O'Donnell</a>, som beholdt makten i nesten fem år.</p>

<p id="wx490">To opprør i <a href="/wno/1866" title="1866" wx:linktype="known" wx:pagename="1866" wx:page_id="4626" id="wx491">1866</a> og <a href="/wno/1868" title="1868" wx:linktype="known" wx:pagename="1868" wx:page_id="4624" id="wx492">1868</a> ledet av <a href="/wno/Juan_Prim" class="new" title="Juan Prim" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Juan_Prim" id="wx493">Juan Prim</a> førte til at Isabella måtte forlate Spania for godt. På tross av at sterke krefter ønsket en <a href="/wno/Republikk" title="Republikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Republikk" wx:page_id="919" id="wx494">republikk</a> ble Prim utnevnt til regent mens letingen etter en akseptabel konge foregikk. Det viste seg å være vanskelig å finne en passende kandidat, og av de mange kandidatene var den tyske prinsen <a href="/wno/Leopold_av_Hohenzollern-Sigmaringen" title="Leopold av Hohenzollern-Sigmaringen" wx:linktype="known" wx:pagename="Leopold_av_Hohenzollern-Sigmaringen" wx:page_id="142624" id="wx495">Leopold av Hohenzollern-Sigmaringen</a>. Leopolds kandidatur var den utløsende årsak til <a href="/wno/Den_fransk-tyske_krig" title="Den fransk-tyske krig" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_fransk-tyske_krig" wx:page_id="82229" id="wx496">den fransk-tyske krig</a> i <a href="/wno/1870" title="1870" wx:linktype="known" wx:pagename="1870" wx:page_id="4622" id="wx497">1870</a>.</p>

<p id="wx498">Tronen gikk til den italienske prinsen <a href="/wno/Amadeus_I_av_Spania" class="new" title="Amadeus I av Spania" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Amadeus_I_av_Spania" id="wx499">Amadeus av Savoien</a>. Amadeus ble motarbeidet av sterke krefter i statsforvaltningen, og i februar <a href="/wno/1873" title="1873" wx:linktype="known" wx:pagename="1873" wx:page_id="4620" id="wx500">1873</a> gav han opp og forlot landet.</p>

<a id="Den_f.C3.B8rste_spanske_republikk" name="Den_f.C3.B8rste_spanske_republikk"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Den første spanske republikk" id="wxsec12"><h2 id="wx501">Den første spanske republikk</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx502"><a href="/wno/Bilde:Alegor%C3%ADa_I_Rep%C3%BAblica_Espa%C3%B1ola.jpg" title="En allegori for erklæringen av den første spanske republikk. Fra det satiriske bladet «La Flaca», 1873 " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Alegoría_I_República_Española.jpg" id="wx503"><img src="/wno/Bilde:Alegor%C3%ADa_I_Rep%C3%BAblica_Espa%C3%B1ola.jpg" alt="En allegori for erklæringen av den første spanske republikk. Fra det satiriske bladet «La Flaca», 1873 " id="wx504"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx505">
<p id="wx506">En <a href="/wno/Allegori" title="Allegori" wx:linktype="known" wx:pagename="Allegori" wx:page_id="94694" id="wx507">allegori</a> for erklæringen av den første spanske republikk. Fra det satiriske bladet «La Flaca», 1873</p>
</div>
</div>

<p id="wx508">Dagen etter at Amadeus forlot landet og abdiserte erklærte det spanske parlamentet landet som republikk. De republikanske lederne hadde egentlig planlagt en <a href="/wno/F%C3%B8derasjon" title="Føderasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Føderasjon" wx:page_id="494083" id="wx509">føderasjon</a>, men intern uenighet i parlamentet gjorde at spørsmålet om statens oppbygning ble utsatt. Tilslutt vant den føderasjonsvennlige fløyen gjennom.</p>

<p id="wx510">Republikken ble kortlivet, og fungerte bare i elleve måneder. Det var flere grunner til dette. Uro i de væpnede styrker, uro i Katalonia, press fra kirken, intern kangel mellom republikkens ledere og flere kuppforsøk bidro til å velte republikken. I løpet av de elleve månedene med republikk hadde Spania hele fire forskjellige presidenter.</p>

<p id="wx511">Den 4. januar 1873 gikk republikken under i kaos. General <a href="/wno/Manuel_Pav%C3%ADa" class="new" title="Manuel Pavía" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Manuel_Pavía" id="wx512">Manuel Pavía</a> avsatte da regjeringen og oppløste parlamentet. Pavía ønsket en ny, bred samlingsregjering, men da få partier var interesserte i å samarbeide med ham fikk den nye regjeringen ingen legitimitet. <a href="/wno/Francisco_Serrano" class="new" title="Francisco Serrano" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Francisco_Serrano" id="wx513">Francisco Serrano</a> ble utpekt til president, samtidig som borgerkrigslignende tilstander utviklet seg.</p>

<p id="wx514">Mot slutten av 1874 ble Isabellas sønn <a href="/wno/Alfonso_XII_av_Spania" class="new" title="Alfonso XII av Spania" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alfonso_XII_av_Spania" id="wx515">Alfonso</a> utpekt ny konge av Spania av general <a href="/wno/Mart%C3%ADnez_Campos" class="new" title="Martínez Campos" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Martínez_Campos" id="wx516">Martínez Campos</a>. Resten av hæren unngikk å gripe inn da Campos gikk inn i <a href="/wno/Valencia" title="Valencia" wx:linktype="known" wx:pagename="Valencia" wx:page_id="67329" id="wx517">Valencia</a> i Alfonsos navn, noe som ble den endelige avslutningen på republikken. I <a href="/wno/1875" title="1875" wx:linktype="known" wx:pagename="1875" wx:page_id="4619" id="wx518">1875</a> ble Alfonso formelt erklært som Spanias konge.</p>

<a id="Restaurasjonen" name="Restaurasjonen"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Restaurasjonen" id="wxsec13"><h2 id="wx519">Restaurasjonen</h2>

<p id="wx520">Etter et århundre med kaos og kriger fikk man nå endelig et mer stabilt politisk system. En ny grunnlov av <a href="/wno/1876" title="1876" wx:linktype="known" wx:pagename="1876" wx:page_id="4618" id="wx521">1876</a> gjorde landet til et <a href="/wno/Konstitusjonelt_monarki" title="Konstitusjonelt monarki" wx:linktype="known" wx:pagename="Konstitusjonelt_monarki" wx:page_id="66605" id="wx522">konstitusjonelt monarki</a>, med et <a href="/wno/Tokammersystem" class="new" title="Tokammersystem" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tokammersystem" id="wx523">tokammersystem</a>. Kongen fikk rett til å utnevne senatorer, vetorett når det gjaldt lover, og stillingen som øverstkommanderende for hæren.</p>

<p id="wx524">I denne perioden hadde man i praksis bare to politiske partier i Spania, de konservative og de liberale. Andre partier ble holdt utenfor ved hjelp av massivt valgjuks. De relativt stabile politiske forholdene gjorde at økonomien kunne vokse, den ekstremt <a href="/wno/Proteksjonisme" title="Proteksjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Proteksjonisme" wx:page_id="200465" id="wx525">proteksjonistiske</a> politikken bidro også til dette. Den systematiske manipulasjonen av valgene førte imidlertid til at nasjonalistiske bevegelser vokste frem i Katalonia og i de <a href="/wno/Baskerland" title="Baskerland" wx:linktype="known" wx:pagename="Baskerland" wx:page_id="19026" id="wx526">baskiske områdene</a>, samt til dannelsen av <a href="/wno/Fagforening" title="Fagforening" wx:linktype="known" wx:pagename="Fagforening" wx:page_id="7658" id="wx527">fagforeninger</a>.</p>

<p id="wx528">Et <a href="/wno/Cuba" title="Cuba" wx:linktype="known" wx:pagename="Cuba" wx:page_id="170" id="wx529">kubansk</a> opprør i 1868 hadde gjort slutt på <a href="/wno/Slaveri" title="Slaveri" wx:linktype="known" wx:pagename="Slaveri" wx:page_id="26515" id="wx530">slaveriet</a> i de spanske koloniene. I <a href="/wno/1898" title="1898" wx:linktype="known" wx:pagename="1898" wx:page_id="4597" id="wx531">1898</a> kom det til krig mellom Spania og <a href="/wno/De_forente_stater" title="De forente stater" wx:linktype="known" wx:pagename="De_forente_stater" wx:page_id="3022" id="wx532">De forente stater</a>, en krig Spania tapte. Dette førte til at de siste spanske koloniene, <a href="/wno/Filippinene" title="Filippinene" wx:linktype="known" wx:pagename="Filippinene" wx:page_id="2560" id="wx533">Filippinene</a>, <a href="/wno/Puerto_Rico" title="Puerto Rico" wx:linktype="known" wx:pagename="Puerto_Rico" wx:page_id="17572" id="wx534">Puerto Rico</a> og <a href="/wno/Cuba" title="Cuba" wx:linktype="known" wx:pagename="Cuba" wx:page_id="170" id="wx535">Cuba</a>, gikk tapt. Den spanske fiaskoen førte til omfattende misnøye med regjeringen og krav om en ny kurs.</p>

<p id="wx536">I regjeringstiden til <a href="/wno/Alfonso_XIII_av_Spania" title="Alfonso XIII av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Alfonso_XIII_av_Spania" wx:page_id="339306" id="wx537">Alfonso XIII</a> så Spania flere opprør. Utenrikspolitiske eventyr i <a href="/wno/Marokko" title="Marokko" wx:linktype="known" wx:pagename="Marokko" wx:page_id="680" id="wx538">Marokko</a> førte til en oppstand i Barcelona i <a href="/wno/1909" title="1909" wx:linktype="known" wx:pagename="1909" wx:page_id="4569" id="wx539">1909</a>, noe som skulle bli kjent som <a href="/wno/Den_tragiske_uken" title="Den tragiske uken" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_tragiske_uken" wx:page_id="339285" id="wx540">den tragiske uken</a>.</p>

<p id="wx541">Tapet av Marokko i <a href="/wno/1921" title="1921" wx:linktype="known" wx:pagename="1921" wx:page_id="4560" id="wx542">1921</a> førte sammen med en økonomisk krise til at Alfonso XIII valgte å støtte et diktatur under general <a href="/wno/Miguel_Primo_de_Rivera" title="Miguel Primo de Rivera" wx:linktype="known" wx:pagename="Miguel_Primo_de_Rivera" wx:page_id="342719" id="wx543">Miguel Primo de Rivera</a>. Dette betydde slutten for det konstitusjonelle monarkiet i Spania. Etter bankkrisen og folkelige protester mot Riveras styre trakk Alfonso sin støtte til Rivera, og tvang ham til å gå av i <a href="/wno/1930" title="1930" wx:linktype="known" wx:pagename="1930" wx:page_id="4551" id="wx544">1930</a>. Særlig bybefolkningen var imidlertid svært misfornøyde med kongens befatning med diktaturet, og innførte republikansk styre ved valget i <a href="/wno/1931" title="1931" wx:linktype="known" wx:pagename="1931" wx:page_id="4550" id="wx545">1931</a>. Alfonso forlot landet uten formelt å abdisere, og oppga ikke tronen før like før sin død i <a href="/wno/1941" title="1941" wx:linktype="known" wx:pagename="1941" wx:page_id="4542" id="wx546">1941</a> da han formelt abdiserte til fordel for sin sønn <a href="/wno/Juan_Carlos_I_av_Spania" title="Juan Carlos I av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Juan_Carlos_I_av_Spania" wx:page_id="10538" id="wx547">Juan Carlos</a>.</p>

<a id="Den_annen_spanske_republikk" name="Den_annen_spanske_republikk"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Den annen spanske republikk" id="wxsec14"><h2 id="wx548">Den annen spanske republikk</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx549"><a href="/wno/Bilde:Largo_Caballero.jpeg" title="Francisco Largo Caballero var spansk statsminister i 1936-37 og leder av sosialistpartiet PSOE. Her en statue fra 1985 i Madrid, av kunstneren José Noja" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Largo_Caballero.jpeg" id="wx550"><img src="/wno/Bilde:Largo_Caballero.jpeg" alt="Francisco Largo Caballero var spansk statsminister i 1936-37 og leder av sosialistpartiet PSOE. Her en statue fra 1985 i Madrid, av kunstneren José Noja" width="160" id="wx551"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx552"><a href="/wno/Francisco_Largo_Caballero" class="new" title="Francisco Largo Caballero" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Francisco_Largo_Caballero" id="wx553">Francisco Largo Caballero</a>
<p id="wx554">var spansk statsminister i 1936-37 og leder av sosialistpartiet <a href="/wno/Partido_Socialista_Obrero_Espa%C3%B1ol" title="Partido Socialista Obrero Español" wx:linktype="known" wx:pagename="Partido_Socialista_Obrero_Español" wx:page_id="7582" id="wx555">PSOE</a>. Her en statue fra 1985 i <a href="/wno/Madrid" title="Madrid" wx:linktype="known" wx:pagename="Madrid" wx:page_id="688" id="wx556">Madrid</a>, av kunstneren <a href="/wno/Jos%C3%A9_Noja" class="new" title="José Noja" wx:linktype="unknown" wx:pagename="José_Noja" id="wx557">José Noja</a></p>
</div>
</div>

<p id="wx558">«Den annen republikk» er navnet på perioden fra <a href="/wno/1931" title="1931" wx:linktype="known" wx:pagename="1931" wx:page_id="4550" id="wx559">1931</a> til <a href="/wno/1939" title="1939" wx:linktype="known" wx:pagename="1939" wx:page_id="4543" id="wx560">1939</a>. Den nye spanske konstitusjonen var svært progressiv, og garanterte full <a href="/wno/Stemmerett" title="Stemmerett" wx:linktype="known" wx:pagename="Stemmerett" wx:page_id="19565" id="wx561">stemmerett</a> til kvinner, rett til <a href="/wno/Skilsmisse" title="Skilsmisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Skilsmisse" wx:page_id="30800" id="wx562">skilsmisse</a>, full separasjon av stat og kirke, og <a href="/wno/Ytringsfrihet" title="Ytringsfrihet" wx:linktype="known" wx:pagename="Ytringsfrihet" wx:page_id="70446" id="wx563">ytringsfrihet</a>. Adelen mistet også sin spesielle status. <a href="/wno/Catalonia" title="Catalonia" wx:linktype="known" wx:pagename="Catalonia" wx:page_id="14665" id="wx564">Catalonia</a> og <a href="/wno/Baskerland" title="Baskerland" wx:linktype="known" wx:pagename="Baskerland" wx:page_id="19026" id="wx565">Baskerland</a> fikk en autonom status.</p>

<p id="wx566">Den reformvennlige regjeringen provoserte kirken og de militære, og i <a href="/wno/1932" title="1932" wx:linktype="known" wx:pagename="1932" wx:page_id="1332" id="wx567">1932</a> forsøkte General <a href="/wno/Jos%C3%A9_Sanjurjo" title="José Sanjurjo" wx:linktype="known" wx:pagename="José_Sanjurjo" wx:page_id="321010" id="wx568">José Sanjurjo</a> seg på et mislykket <a href="/wno/Statskupp" title="Statskupp" wx:linktype="known" wx:pagename="Statskupp" wx:page_id="77073" id="wx569">statskupp</a> mot den venstreorienterte regjeringen til <a href="/wno/Manuel_Aza%C3%B1a" title="Manuel Azaña" wx:linktype="known" wx:pagename="Manuel_Azaña" wx:page_id="322993" id="wx570">Manuel Azaña</a>.</p>

<p id="wx571">På tampen av 1933 vant den høyreorienterte <a href="/wno/Jos%C3%A9_Mar%C3%ADa_Gil-Robles" class="new" title="José María Gil-Robles" wx:linktype="unknown" wx:pagename="José_María_Gil-Robles" id="wx572">José María Gil-Robles</a> valget, noe som førte til en bølge med <a href="/wno/Streik" title="Streik" wx:linktype="known" wx:pagename="Streik" wx:page_id="20963" id="wx573">streiker</a> fra <a href="/wno/Sosialisme" title="Sosialisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Sosialisme" wx:page_id="5936" id="wx574">sosialistene</a> året etter. Urolighetene førte også til flere oppstander, som ble brutalt slått ned av general <a href="/wno/Francisco_Franco" title="Francisco Franco" wx:linktype="known" wx:pagename="Francisco_Franco" wx:page_id="370" id="wx575">Francisco Franco</a>.</p>

<p id="wx576">I <a href="/wno/1936" title="1936" wx:linktype="known" wx:pagename="1936" wx:page_id="4546" id="wx577">1936</a> vant en allianse av venstrepartier valget. Senere på året økte den politiske volden mellom ekstremister på begge sider, samtidig som oppslutingen til <a href="/wno/Fascisme" title="Fascisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Fascisme" wx:page_id="5937" id="wx578">fascistpartiet</a> <a href="/wno/Falangen" title="Falangen" wx:linktype="known" wx:pagename="Falangen" wx:page_id="46034" id="wx579">Falangen</a> økte kraftig. Dette partiet var inspirert av <a href="/wno/Mussolini" title="Mussolini" wx:linktype="known" wx:pagename="Mussolini" wx:page_id="13763" id="wx580">Mussolinis</a> <a href="/wno/Italia" title="Italia" wx:linktype="known" wx:pagename="Italia" wx:page_id="493" id="wx581">Italia</a> og <a href="/wno/Hitler" title="Hitler" wx:linktype="known" wx:pagename="Hitler" wx:page_id="3384" id="wx582">Hitlers</a> <a href="/wno/Tyskland" title="Tyskland" wx:linktype="known" wx:pagename="Tyskland" wx:page_id="493985" id="wx583">Tyskland</a>.</p>

<a id="Den_spanske_borgerkrigen" name="Den_spanske_borgerkrigen"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Den spanske borgerkrigen" id="wxsec15"><h2 id="wx584">Den spanske borgerkrigen</h2>

<wx:template id="wx_t7" pagename="Mal:Utdypende_artikkel" page_id="301394"/>
<div class="utdypende-artikkel" style="padding-left:2em;" id="wx585">
<p id="wx586"><i id="wx587">Utdypende artikkel: <a href="/wno/Den_spanske_borgerkrig" title="Den spanske borgerkrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_spanske_borgerkrig" wx:page_id="40864" id="wx588">Den spanske borgerkrig</a></i></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t7"/>
<p id="wx589">På grunn av urolighetene i 1936 hadde regjeringen fryktet et militærkupp, og hadde derfor sendt flere høyere offiserer i eksil. <a href="/wno/Francisco_Franco" title="Francisco Franco" wx:linktype="known" wx:pagename="Francisco_Franco" wx:page_id="370" id="wx590">Francisco Franco</a> var blitt sendt til <a href="/wno/Kanari%C3%B8yene" title="Kanariøyene" wx:linktype="known" wx:pagename="Kanariøyene" wx:page_id="27147" id="wx591">Kanariøyene</a>, men dro den 17. juli til <a href="/wno/Spansk_Marokko" title="Spansk Marokko" wx:linktype="known" wx:pagename="Spansk_Marokko" wx:page_id="339275" id="wx592">Spansk Marokko</a> for å ta kontroll der. Samtidig startet andre militære ledere opprør i andre deler av landet. Kuppet var ment å være raskt og effektivt, men regjeringen greide å beholde kontrollen i store deler av landet, inkludert de største byene. Kuppet utviklet seg deretter til å bli en regulær borgerkrig.</p>

<p id="wx593">Den venstreorienterte regjeringen fikk støtte av moderate, demokratiske krefter, i tillegg til stor internasjonal sympati. Spesielt <a href="/wno/Kommunist" title="Kommunist" wx:linktype="known" wx:pagename="Kommunist" wx:page_id="16450" id="wx594">kommunister</a> og <a href="/wno/Sosialist" title="Sosialist" wx:linktype="known" wx:pagename="Sosialist" wx:page_id="33758" id="wx595">sosialister</a> fra hele verden dro til Spania som frivillige for å kjempe på regjeringens side. Mot regjeringen sto nasjonalistene, som stort sett bestod av militære, monarkister, katolikker og fascister.</p>

<p id="wx596">Kamphandlingene under borgerkrigen skulle bli et dystert forvarsel for hva som var i vente i <a href="/wno/Andre_verdenskrig" title="Andre verdenskrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Andre_verdenskrig" wx:page_id="101707" id="wx597">andre verdenskrig</a> noen år etterpå. Brutaliteten var stor på begge sider, og de sivile tapstallene var høye. Starten av krigen førte med seg massakrer på politiske opponenter som var uheldige nok til å befinne seg på feil side av frontlinjen, blant annet ble dikteren <a href="/wno/Federico_Garc%C3%ADa_Lorca" title="Federico García Lorca" wx:linktype="known" wx:pagename="Federico_García_Lorca" wx:page_id="106314" id="wx598">Federico García Lorca</a> henrettet på dette viset. En av de mest kjente episodene under borgerkrigen er den tyske <a href="/wno/Legion_Condor" title="Legion Condor" wx:linktype="known" wx:pagename="Legion_Condor" wx:page_id="42996" id="wx599">Legion Condors</a> <a href="/wno/Terrorbombing" title="Terrorbombing" wx:linktype="known" wx:pagename="Terrorbombing" wx:page_id="288665" id="wx600">terrorbombing</a> av byen <a href="/wno/Guernica" title="Guernica" wx:linktype="known" wx:pagename="Guernica" wx:page_id="320862" id="wx601">Guernica</a>, noe som inspirerte <a href="/wno/Pablo_Picasso" title="Pablo Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Pablo_Picasso" wx:page_id="56287" id="wx602">Pablo Picasso</a> til å male sitt berømte maleri.</p>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx603"><a href="/wno/Bilde:Espagne_guerre_octo.png" title="Situasjonen i Spania i 1937. De vestlige delene var kontrollert av nasjonalistene (i blått), mens de mer folkerike østlige delene var kontrollert av regjeringen (i rødt)" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Espagne_guerre_octo.png" id="wx604"><img src="/wno/Bilde:Espagne_guerre_octo.png" alt="Situasjonen i Spania i 1937. De vestlige delene var kontrollert av nasjonalistene (i blått), mens de mer folkerike østlige delene var kontrollert av regjeringen (i rødt)" id="wx605"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx606">
<p id="wx607">Situasjonen i Spania i 1937. De vestlige delene var kontrollert av nasjonalistene (i blått), mens de mer folkerike østlige delene var kontrollert av regjeringen (i rødt)</p>
</div>
</div>

<p id="wx608">Kampene under borgerkrigen var jevne med offensiver fra begge sider, men nasjonalistene hadde hovedinitiativet. Støttet av forsyninger og materiell fra <a href="/wno/Tyskland" title="Tyskland" wx:linktype="known" wx:pagename="Tyskland" wx:page_id="493985" id="wx609">Tyskland</a> og <a href="/wno/Italia" title="Italia" wx:linktype="known" wx:pagename="Italia" wx:page_id="493" id="wx610">Italia</a> kunne den nasjonalistiske lederen Franco sakte men sikkert erobre regjeringskontrollert territorium. Ting gikk imidlertid sakte, og <a href="/wno/Madrid" title="Madrid" wx:linktype="known" wx:pagename="Madrid" wx:page_id="688" id="wx611">Madrid</a> måtte beleires i tre år før Franco overtok byen. Tidlig i 1939 ble nasjonalistene for sterke, og regjeringen måtte kapitulere den 1. april. Etter slutten på krigen gikk det en bølge av terror gjennom landet, da nasjonalistene henrettet titusenvis av politiske opponenter.</p>

<a id="Francos_Spania" name="Francos_Spania"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Francos Spania" id="wxsec16"><h2 id="wx612">Francos Spania</h2>

<p id="wx613">General <a href="/wno/Franco" title="Franco" wx:linktype="known" wx:pagename="Franco" wx:page_id="11425" id="wx614">Franco</a> samlet all makt i egne hender etter borgerkrigen, og var Spanias diktator frem til sin død i <a href="/wno/1975" title="1975" wx:linktype="known" wx:pagename="1975" wx:page_id="4514" id="wx615">1975</a>. Franco var en politisk reaksjonær som innførte et <a href="/wno/Nasjonalsyndikalisme" title="Nasjonalsyndikalisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Nasjonalsyndikalisme" wx:page_id="216643" id="wx616">nasjonalsyndikalistisk</a> system, basert på støtte fra fascister og den katolske kirke.</p>

<p id="wx617">Spania sto utenfor <a href="/wno/Andre_verdenskrig" title="Andre verdenskrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Andre_verdenskrig" wx:page_id="101707" id="wx618">andre verdenskrig</a>, men trass i formell nøytralitet ble de regnet som delallierte med <a href="/wno/Aksemaktene" title="Aksemaktene" wx:linktype="known" wx:pagename="Aksemaktene" wx:page_id="3558" id="wx619">Aksemaktene</a> de første krigsårene. Etter at Hitlers krigslykke snudde gikk imidlertid Spania over til en streng nøytralitet. Etter krigen ble Spania internasjonalt isolert, og fikk ikke bli med i <a href="/wno/De_forente_nasjoner" title="De forente nasjoner" wx:linktype="known" wx:pagename="De_forente_nasjoner" wx:page_id="3084" id="wx620">De forente nasjoner</a>. Den kalde krigen mellom <a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx621">USA</a> og <a href="/wno/Sovjetunionen" title="Sovjetunionen" wx:linktype="known" wx:pagename="Sovjetunionen" wx:page_id="494102" id="wx622">Sovjetunionen</a> gjorde imidlertid at USA la bort prinsippene for å få flere europeiske allierte, og gav Spania økonomisk hjelp i bytte mot amerikanske baser. Utover på femtitallet fikk også flere andre vesteuropeiske land et mer normalisert forhold til Franco og Spania.</p>

<p id="wx623">Francoregimet fjernet den regionale autonomien fra den annen republikk, og ønsket å gjøre Spania til en monolittisk <a href="/wno/Nasjonalstat" title="Nasjonalstat" wx:linktype="known" wx:pagename="Nasjonalstat" wx:page_id="82155" id="wx624">nasjonalstat</a>. Dette gikk spesielt ut over <a href="/wno/Catalonia" title="Catalonia" wx:linktype="known" wx:pagename="Catalonia" wx:page_id="14665" id="wx625">Catalonia</a> og <a href="/wno/Baskerland" title="Baskerland" wx:linktype="known" wx:pagename="Baskerland" wx:page_id="19026" id="wx626">Baskerland</a>. Det <a href="/wno/Katalansk_spr%C3%A5k" title="Katalansk språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Katalansk_språk" wx:page_id="362379" id="wx627">katalanske språket</a> ble forbudt, samtidig som katalansk kultur ble undertrykt. Lignende kampanjer mot baskisk språk og kultur satte fart i baskernes kamp for selvstendighet. Den baskiske terrororganisasjonen <a href="/wno/ETA" title="ETA" wx:linktype="known" wx:pagename="ETA" wx:page_id="5231" id="wx628">ETA</a> ble stiftet i <a href="/wno/1952" title="1952" wx:linktype="known" wx:pagename="1952" wx:page_id="4534" id="wx629">1952</a>, med mål om et uavhengig <a href="/wno/Baskerland" title="Baskerland" wx:linktype="known" wx:pagename="Baskerland" wx:page_id="19026" id="wx630">Baskerland</a>.</p>

<p id="wx631">Sekstitallet var en sammenhengende økonomisk oppgangstid for Spania, etter flere <a href="/wno/Liberalisme" title="Liberalisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Liberalisme" wx:page_id="22536" id="wx632">liberalistiske</a> økonomiske reformer. På tross av veksten var likevel Spania et fattig land etter europeiske standarder, og <a href="/wno/Oljekrisen" title="Oljekrisen" wx:linktype="known" wx:pagename="Oljekrisen" wx:page_id="29449" id="wx633">oljekrisen</a> i <a href="/wno/1973" title="1973" wx:linktype="known" wx:pagename="1973" wx:page_id="4516" id="wx634">1973</a> gjorde slutt på oppgangen. Året etter ble Franco alvorlig syk, og <a href="/wno/Juan_Carlos_I_av_Spania" title="Juan Carlos I av Spania" wx:linktype="known" wx:pagename="Juan_Carlos_I_av_Spania" wx:page_id="10538" id="wx635">Juan Carlos</a> tok over styringen av landet.</p>

<a id="Spania_etter_Franco" name="Spania_etter_Franco"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Spania etter Franco" id="wxsec17"><h2 id="wx636">Spania etter Franco</h2>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx637"><a href="/wno/Bilde:Atentado11M2004Oraciones.JPG" title="Tente lys til minne om ofrene i terrorangrepet i Madrid mars 2004. Angrepet ble utført av islamistiske ekstremister med bånd til Al-Qaida" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Atentado11M2004Oraciones.JPG" id="wx638"><img src="/wno/Bilde:Atentado11M2004Oraciones.JPG" alt="Tente lys til minne om ofrene i terrorangrepet i Madrid mars 2004. Angrepet ble utført av islamistiske ekstremister med bånd til Al-Qaida" id="wx639"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx640">
<p id="wx641">Tente lys til minne om ofrene i <a href="/wno/Terrorangrepet_i_Madrid_mars_2004" title="Terrorangrepet i Madrid mars 2004" wx:linktype="known" wx:pagename="Terrorangrepet_i_Madrid_mars_2004" wx:page_id="63650" id="wx642">terrorangrepet i Madrid mars 2004</a>. Angrepet ble utført av <a href="/wno/Islamisme" title="Islamisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Islamisme" wx:page_id="22348" id="wx643">islamistiske ekstremister</a> med bånd til <a href="/wno/Al-Qaida" title="Al-Qaida" wx:linktype="known" wx:pagename="Al-Qaida" wx:page_id="3919" id="wx644">Al-Qaida</a></p>
</div>
</div>

<p id="wx645">Etter Francos død gikk Spania i løpet av noen år over til å bli et <a href="/wno/Konstitusjonelt_monarki" title="Konstitusjonelt monarki" wx:linktype="known" wx:pagename="Konstitusjonelt_monarki" wx:page_id="66605" id="wx646">konstitusjonelt monarki</a>. Juan Carlos ble konge, samtidig som samfunnet kvittet seg med den totalitære arven etter Franco. Samfunnet gikk også over fra å være svært <a href="/wno/Konservatisme" title="Konservatisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Konservatisme" wx:page_id="29735" id="wx647">konservativt</a> til å bli mer liberalt.</p>

<p id="wx648">Fra <a href="/wno/1982" title="1982" wx:linktype="known" wx:pagename="1982" wx:page_id="4510" id="wx649">1982</a> til <a href="/wno/1996" title="1996" wx:linktype="known" wx:pagename="1996" wx:page_id="3914" id="wx650">1996</a> var <a href="/wno/Felipe_Gonz%C3%A1lez" title="Felipe González" wx:linktype="known" wx:pagename="Felipe_González" wx:page_id="339272" id="wx651">Felipe González</a> statsminister i Spania. Landet ble kraftig modernisert i denne perioden. I 1982 gikk Spania inn i <a href="/wno/NATO" title="NATO" wx:linktype="known" wx:pagename="NATO" wx:page_id="3603" id="wx652">NATO</a>, og i <a href="/wno/1986" title="1986" wx:linktype="known" wx:pagename="1986" wx:page_id="1269" id="wx653">1986</a> ble landet med i <a href="/wno/De_europeiske_fellesskap" title="De europeiske fellesskap" wx:linktype="known" wx:pagename="De_europeiske_fellesskap" wx:page_id="19746" id="wx654">EF</a>. I <a href="/wno/Sommer-OL_1992" title="Sommer-OL 1992" wx:linktype="known" wx:pagename="Sommer-OL_1992" wx:page_id="21273" id="wx655">1992 ble Sommer-OL</a> arrangert i <a href="/wno/Barcelona" title="Barcelona" wx:linktype="known" wx:pagename="Barcelona" wx:page_id="8894" id="wx656">Barcelona</a>.</p>

<p id="wx657">Nittitallet ble en nedtur for Spania, med store økonomiske problemer. I 1996 hadde landet en arbeidsledighet på hele 22,6%, klart høyest i <a href="/wno/EU" title="EU" wx:linktype="known" wx:pagename="EU" wx:page_id="5903" id="wx658">EU</a>. Spansk samfunnsliv ble også skjemmet av flere store korrupsjonsskandaler, både innenfor det offentlige, finansnæringen og fagbevegelsen.</p>

<p id="wx659"><a href="/wno/ETA" title="ETA" wx:linktype="known" wx:pagename="ETA" wx:page_id="5231" id="wx660">ETA</a> fortsatte sin væpnede kamp for baskisk selvstendighet også etter Francos død, på tross av det indre selvstyret <a href="/wno/Baskerland" title="Baskerland" wx:linktype="known" wx:pagename="Baskerland" wx:page_id="19026" id="wx661">Baskerland</a> fikk etter Spanias nye grunnlov. Nittitallet ble en aktiv periode med flere kidnappinger og attentater på samfunnstopper. Voldsstrategien slo imidlertid tilbake på ETA, etter en serie aksjoner med blant annet drapet på politikeren <a href="/wno/Miguel_%C3%81ngel_Blanco" title="Miguel Ángel Blanco" wx:linktype="known" wx:pagename="Miguel_Ángel_Blanco" wx:page_id="348082" id="wx662">Miguel Ángel Blanco</a> vendte opinionen seg i stadig større grad mot ETA, og ETAs politiske fløy <a href="/wno/Herri_Batasuna" title="Herri Batasuna" wx:linktype="known" wx:pagename="Herri_Batasuna" wx:page_id="19027" id="wx663">Herri Batasuna</a> ble etterhvert forbudt.</p>

<p id="wx664"><a href="/wno/Jos%C3%A9_Mar%C3%ADa_Aznar" title="José María Aznar" wx:linktype="known" wx:pagename="José_María_Aznar" wx:page_id="43004" id="wx665">José María Aznar</a> ble statsminister i 1996, noe han var frem til 2004. Like før valget i 2004 ble <a href="/wno/Terrorangrepet_i_Madrid_mars_2004" title="Terrorangrepet i Madrid mars 2004" wx:linktype="known" wx:pagename="Terrorangrepet_i_Madrid_mars_2004" wx:page_id="63650" id="wx666">Madrid utsatt for et terrorangrep</a>, som drepte 191 personer og skadet 2 050 andre. Terrorangrepet gjorde at Aznar tapte valget, og sosialdemokraten <a href="/wno/Jos%C3%A9_Luis_Rodr%C3%ADguez_Zapatero" title="José Luis Rodríguez Zapatero" wx:linktype="known" wx:pagename="José_Luis_Rodríguez_Zapatero" wx:page_id="47986" id="wx667">José Luis Rodríguez Zapatero</a> ble ny statsminister. Aznar hadde kjørt en USA-vennlig politikk og støttet <a href="/wno/Krigen_mot_terror" title="Krigen mot terror" wx:linktype="known" wx:pagename="Krigen_mot_terror" wx:page_id="27005" id="wx668">Krigen mot terror</a>, men Zapatero var mer kjølig til dette og trakk de spanske troppene ut av <a href="/wno/Krigen_i_Irak" title="Krigen i Irak" wx:linktype="known" wx:pagename="Krigen_i_Irak" wx:page_id="27537" id="wx669">Krigen i Irak</a> like etter valgseieren.</p>

<a id="Litteratur" name="Litteratur"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Litteratur" id="wxsec18"><h2 id="wx670">Litteratur</h2>

<ul id="wx671">
<li id="wx672">
<p id="wx673">Finn Fuglestad. <i id="wx674">Spanias og Portugals historie, en oversikt</i>. Cappelen, 2004. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8202234409" class="internal" id="wx675">ISBN 82-02-23440-9</a></p>
</li>
</ul>

<ul id="wx676">
<li id="wx677">
<p id="wx678">Aase Norunn Digernes. <i id="wx679">Tru og patriotisme: ideologi, symbol og ritual i den baskiske nasjonalistrørsla ca. 1890-1914</i>. Volda, 2002. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8276611583" class="internal" id="wx680">ISBN 82-7661-158-3</a></p>
</li>

<li id="wx681"><a href="/wno/Nordahl_Grieg" title="Nordahl Grieg" wx:linktype="known" wx:pagename="Nordahl_Grieg" wx:page_id="257051" id="wx682">Nordahl Grieg</a>
<p id="wx683">. <i id="wx684">Spansk sommer</i>. Gyldendal, 1937. Gjenutgitt i <i id="wx685">Langveisfra</i>, 1964</p>
</li>

<li id="wx686"><a href="/wno/Trond_Hegna" title="Trond Hegna" wx:linktype="known" wx:pagename="Trond_Hegna" wx:page_id="340127" id="wx687">Trond Hegna</a>
<p id="wx688">. <i id="wx689">Spanias frihetskamp</i>. Tiden, 1937</p>
</li>

<li id="wx690"><a href="/wno/Lise_Lindb%C3%A6k" title="Lise Lindbæk" wx:linktype="known" wx:pagename="Lise_Lindbæk" wx:page_id="429523" id="wx691">Lise Lindbæk</a>
<p id="wx692">. <i id="wx693">Spania og vi</i>. Dreyer, 1946</p>
</li>

<li id="wx694">
<p id="wx695">Cees Nooteboom. <i id="wx696">Omvei til Santiago: en spansk reise</i>. Aschehoug, 2000. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8203204805" class="internal" id="wx697">ISBN 82-03-20480-5</a></p>
</li>

<li id="wx698">
<p id="wx699">Johannes Nymark. «Eit demokrati blir til: Franco-regimet og tida etter i Spania» I: <i id="wx700">Samtiden</i>, nr 3, 1987</p>
</li>

<li id="wx701"><i id="wx702">Spansk historie: et riss</i>
<p id="wx703">. Redigert av Åsmund Egge og Finn Fuglestad. Universitetsforlaget, 1990. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8200028836" class="internal" id="wx704">ISBN 82-00-02883-6</a></p>
</li>

<li id="wx705">
<p id="wx706">Arnt Stefansen. <i id="wx707">Spania: historien, menneskene og kulturen</i>. Damm, 2004. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8249603338" class="internal" id="wx708">ISBN 82-496-0333-8</a></p>
</li>

<li id="wx709">
<p id="wx710">Arnt Stefansen. «Islams rike i Europa» I: <i id="wx711">Levende historie</i>, nr 2, 2006</p>
</li>

<li id="wx712"><a href="/wno/Yngvar_Ustvedt" title="Yngvar Ustvedt" wx:linktype="known" wx:pagename="Yngvar_Ustvedt" wx:page_id="163403" id="wx713">Yngvar Ustvedt</a>
<p id="wx714">. <i id="wx715">Arbeidere under våpen: norske frivillige i den spanske borgerkrig</i>. Gyldendal, 1975 <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=8205084505" class="internal" id="wx716">ISBN 82-05-08450-5</a></p>
</li>
</ul>

<wx:template id="wx_t8" pagename="Mal:Commons" page_id="37724"/>
<table border="0" cellspacing="1" style="background-color:transparent" id="wx717">
<tr valign="middle" id="wx718">
<td id="wx719"><a href="/wno/Bilde:Commons-logo.svg" title="Commons" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Commons-logo.svg" id="wx720"><img src="/wno/Bilde:Commons-logo.svg" alt="Commons" width="20" id="wx721"/></a> </td>
<td align="left" id="wx722"><b id="wx723"><a href="http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:History_of_Spain" class="extiw" title="commons:Category:History_of_Spain" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="commons:Category:History_of_Spain" id="wx724">Commons: Category:History of Spain</a></b>
<p id="wx725">– bilder, video eller lyd</p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t8"/>
<wx:template id="wx_t9" pagename="Mal:Europeisk_historie" page_id="246764"/>
<div class="NavFrame clearfix skjulRamme" id="wx726">
<div class="NavHead" id="wx727"><a href="/wno/Europas_historie" title="Europas historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Europas_historie" wx:page_id="67439" id="wx728">Europas historie</a></div>

<div class="NavContent skjulInnhold" id="wx729"><a href="/wno/Albanias_historie" class="new" title="Albanias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Albanias_historie" id="wx730">Albania</a>
<p id="wx731">| <a href="/wno/Andorras_historie" title="Andorras historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Andorras_historie" wx:page_id="354853" id="wx732">Andorra</a> | <a href="/wno/Belgias_historie" class="new" title="Belgias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Belgias_historie" id="wx733">Belgia</a> | <a href="/wno/Bosnia-Hercegovinas_historie" class="new" title="Bosnia-Hercegovinas historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bosnia-Hercegovinas_historie" id="wx734">Bosnia-Hercegovina</a> | <a href="/wno/Bulgarias_historie" class="new" title="Bulgarias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bulgarias_historie" id="wx735">Bulgaria</a> | <a href="/wno/Danmarks_historie" title="Danmarks historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Danmarks_historie" wx:page_id="121007" id="wx736">Danmark</a> | <a href="/wno/Estlands_historie" class="new" title="Estlands historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Estlands_historie" id="wx737">Estland</a> | <a href="/wno/Finlands_historie" title="Finlands historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Finlands_historie" wx:page_id="16619" id="wx738">Finland</a> | <a href="/wno/Frankrikes_historie" title="Frankrikes historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrikes_historie" wx:page_id="82573" id="wx739">Frankrike</a> | <a href="/wno/Hellas%27_historie" title="Hellas' historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Hellas'_historie" wx:page_id="15071" id="wx740">Hellas</a> | <a href="/wno/Hviterusslands_historie" title="Hviterusslands historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Hviterusslands_historie" wx:page_id="94259" id="wx741">Hviterussland</a> | <a href="/wno/Irlands_historie" title="Irlands historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Irlands_historie" wx:page_id="3899" id="wx742">Irland</a> | <a href="/wno/Islands_historie" title="Islands historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Islands_historie" wx:page_id="178549" id="wx743">Island</a> | <a href="/wno/Italias_historie" title="Italias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Italias_historie" wx:page_id="359309" id="wx744">Italia</a> | <a href="/wno/Kosovos_historie" class="new" title="Kosovos historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kosovos_historie" id="wx745">Kosovo</a> | <a href="/wno/Kroatias_historie" class="new" title="Kroatias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kroatias_historie" id="wx746">Kroatia</a> | <a href="/wno/Latvias_historie" title="Latvias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Latvias_historie" wx:page_id="87187" id="wx747">Latvia</a> | <a href="/wno/Liechtensteins_historie" class="new" title="Liechtensteins historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Liechtensteins_historie" id="wx748">Liechtenstein</a> | <a href="/wno/Litauens_historie" title="Litauens historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Litauens_historie" wx:page_id="308100" id="wx749">Litauen</a> | <a href="/wno/Luxembourgs_historie" class="new" title="Luxembourgs historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Luxembourgs_historie" id="wx750">Luxembourg</a> | <a href="/wno/Maltas_historie" class="new" title="Maltas historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Maltas_historie" id="wx751">Malta</a> | <a href="/wno/Moldovas_historie" class="new" title="Moldovas historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Moldovas_historie" id="wx752">Moldova</a> | <a href="/wno/Monacos_historie" class="new" title="Monacos historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Monacos_historie" id="wx753">Monaco</a> | <a href="/wno/Montenegros_historie" title="Montenegros historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Montenegros_historie" wx:page_id="166012" id="wx754">Montenegro</a> | <a href="/wno/Nederlands_historie" class="new" title="Nederlands historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Nederlands_historie" id="wx755">Nederland</a> | <a href="/wno/Norges_historie" title="Norges historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Norges_historie" wx:page_id="729" id="wx756">Norge</a> | <a href="/wno/Polens_historie" title="Polens historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Polens_historie" wx:page_id="70056" id="wx757">Polen</a> | <a href="/wno/Portugals_historie" title="Portugals historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Portugals_historie" wx:page_id="333341" id="wx758">Portugal</a> | <a href="/wno/Republikken_Makedonias_historie" class="new" title="Republikken Makedonias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Republikken_Makedonias_historie" id="wx759">Rep. Makedonia</a> | <a href="/wno/Romanias_historie" class="new" title="Romanias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Romanias_historie" id="wx760">Romania</a> | <a href="/wno/Russlands_historie" title="Russlands historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Russlands_historie" wx:page_id="443280" id="wx761">Russland</a> | <a href="/wno/San_Marinos_historie" class="new" title="San Marinos historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="San_Marinos_historie" id="wx762">San Marino</a> | <a href="/wno/Serbias_historie" title="Serbias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Serbias_historie" wx:page_id="478042" id="wx763">Serbia</a> | <a href="/wno/Slovakias_historie" class="new" title="Slovakias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Slovakias_historie" id="wx764">Slovakia</a> | <a href="/wno/Slovenias_historie" class="new" title="Slovenias historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Slovenias_historie" id="wx765">Slovenia</a> | <a href="/wno/Spanias_historie" title="Spanias historie" wx:linktype="self" wx:pagename="Spanias_historie" wx:page_id="122221" id="wx766">Spania</a> | <a href="/wno/Storbritannias_historie" title="Storbritannias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Storbritannias_historie" wx:page_id="88207" id="wx767">Storbritannia</a> | <a href="/wno/Sveits%27_historie" class="new" title="Sveits' historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sveits'_historie" id="wx768">Sveits</a> | <a href="/wno/Sveriges_historie" title="Sveriges historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Sveriges_historie" wx:page_id="122620" id="wx769">Sverige</a> | <a href="/wno/Tsjekkias_historie" title="Tsjekkias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Tsjekkias_historie" wx:page_id="142899" id="wx770">Tsjekkia</a> | <a href="/wno/Tyrkias_historie" title="Tyrkias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Tyrkias_historie" wx:page_id="92204" id="wx771">Tyrkia</a> | <a href="/wno/Tysklands_historie" title="Tysklands historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Tysklands_historie" wx:page_id="493893" id="wx772">Tyskland</a> | <a href="/wno/Ukrainas_historie" class="new" title="Ukrainas historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ukrainas_historie" id="wx773">Ukraina</a> | <a href="/wno/Ungarns_historie" class="new" title="Ungarns historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ungarns_historie" id="wx774">Ungarn</a> | <a href="/wno/Vatikanstatens_historie" class="new" title="Vatikanstatens historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Vatikanstatens_historie" id="wx775">Vatikanstaten</a> | <a href="/wno/%C3%98sterrikes_historie" class="new" title="Østerrikes historie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Østerrikes_historie" id="wx776">Østerrike</a></p>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t9"/>
<p id="wx777"><wx:template id="wx_t10" pagename="Mal:Link_AA" page_id="118877"/>
<span class="AA" id="cs" style="display:none;"/> <wx:templateend start="wx_t10"/><a href="http://be-x-old.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%8B%D1%8F_%D0%86%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%96" class="extiw" title="be-x-old:Гісторыя_Іспаніі" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="be-x-old:Гісторыя_Іспаніі" id="wx778">be-x-old:Гісторыя Іспаніі</a></p>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Spanias_historie" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx779">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx780"><a href="/wno/Kategori:Anbefalte_artikler" title="Kategori:Anbefalte artikler" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Anbefalte_artikler" wx:page_id="93830" id="wx781">Anbefalte artikler</a></span> | <span dir="ltr" id="wx782"><a href="/wno/Kategori:Spanias_historie" title="Kategori:Spanias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Spanias_historie" wx:page_id="42998" id="wx783">Spanias historie</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%AA%D8%A7%D8%B1%D9%8A%D8%AE_%D8%A5%D8%B3%D8%A8%D8%A7%D9%86%D9%8A%D8%A7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:تاريخ_إسبانيا" id="wx784">العربية</a> | <a href="http://be.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%8B%D1%8F_%D0%86%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%96" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="be:Гісторыя_Іспаніі" id="wx785">Беларуская</a> | <a href="http://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%98%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bg:История_на_Испания" id="wx786">Български</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Hist%C3%B2ria_d%27Espanya" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Història_d'Espanya" id="wx787">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/D%C4%9Bjiny_%C5%A0pan%C4%9Blska" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Dějiny_Španělska" id="wx788">Česky</a> | <a href="http://cy.wikipedia.org/wiki/Hanes_Sbaen" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cy:Hanes_Sbaen" id="wx789">Cymraeg</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Geschichte_Spaniens" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Geschichte_Spaniens" id="wx790">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/History_of_Spain" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:History_of_Spain" id="wx791">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Historia_de_Espa%C3%B1a" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Historia_de_España" id="wx792">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Historio_de_Hispanio" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Historio_de_Hispanio" id="wx793">Esperanto</a> | <a href="http://eu.wikipedia.org/wiki/Espainiako_historia" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eu:Espainiako_historia" id="wx794">Euskara</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Histoire_de_l%27Espagne" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Histoire_de_l'Espagne" id="wx795">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Historia_de_Espa%C3%B1a" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Historia_de_España" id="wx796">Galego</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Povijest_%C5%A0panjolske" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Povijest_Španjolske" id="wx797">Hrvatski</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Storia_della_Spagna" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Storia_della_Spagna" id="wx798">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%99%D7%A1%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%93" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:היסטוריה_של_ספרד" id="wx799">עברית</a> | <a href="http://la.wikipedia.org/wiki/Historia_Hispanica" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="la:Historia_Hispanica" id="wx800">Latina</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Sp%C4%81nijas_v%C4%93sture" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Spānijas_vēsture" id="wx801">Latviešu</a> | <a href="http://lb.wikipedia.org/wiki/Geschicht_vu_Spuenien" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lb:Geschicht_vu_Spuenien" id="wx802">Lëtzebuergesch</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Ispanijos_istorija" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Ispanijos_istorija" id="wx803">Lietuvių</a> | <a href="http://nah.wikipedia.org/wiki/Caxtill%C4%81n_tlaht%C5%8Dll%C5%8Dtl" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nah:Caxtillān_tlahtōllōtl" id="wx804">Nahuatl</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Geschiedenis_van_Spanje" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Geschiedenis_van_Spanje" id="wx805">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%B9%E3%83%9A%E3%82%A4%E3%83%B3%E3%81%AE%E6%AD%B4%E5%8F%B2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:スペインの歴史" id="wx806">日本語</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Spansk_historie" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Spansk_historie" id="wx807">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Historia_Hiszpanii" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Historia_Hiszpanii" id="wx808">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Hist%C3%B3ria_de_Espanha" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:História_de_Espanha" id="wx809">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Istoria_Spaniei" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Istoria_Spaniei" id="wx810">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%98%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:История_Испании" id="wx811">Русский</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/History_of_Spain" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:History_of_Spain" id="wx812">Simple English</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%98%D0%B0_%D0%A8%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%98%D0%B5" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Историја_Шпаније" id="wx813">Српски / Srpski</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Spaniens_historia" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Spaniens_historia" id="wx814">Svenska</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%9B%E0%B8%A3%E0%B8%B0%E0%B8%A7%E0%B8%B1%E0%B8%95%E0%B8%B4%E0%B8%A8%E0%B8%B2%E0%B8%AA%E0%B8%95%E0%B8%A3%E0%B9%8C%E0%B8%AA%E0%B9%80%E0%B8%9B%E0%B8%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:ประวัติศาสตร์สเปน" id="wx815">ไทย</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/%C4%B0spanya_tarihi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:İspanya_tarihi" id="wx816">Türkçe</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%86%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%97" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Історія_Іспанії" id="wx817">Українська</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E8%A5%BF%E7%8F%AD%E7%89%99%E6%AD%B7%E5%8F%B2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:西班牙歷史" id="wx818">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"/>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx819">Hispania</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t4"><wx:argument name="1">
<p id="wx820">Al-Andalus</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t5"><wx:argument name="1">
<p id="wx821">Reconquista</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t6"><wx:argument name="1">
<p id="wx822">Napoleonskrigene</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t7"><wx:argument name="1">
<p id="wx823">Den spanske borgerkrig</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t8"><wx:argument name="1">
<p id="wx824">Category:History of Spain</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t9"/>
<wx:templatearguments for="wx_t10"><wx:argument name="1">
<p id="wx825">cs</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
