<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Garpegenitiv</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Garpegenitiv"/>
<meta name="wx_page_id" content="170021"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Garpegenitiv" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Garpegenitiv</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Garpegenitiv</b> er en nedsettende betegnelse på bruk av <a href="/wno/Pronomen" title="Pronomen" wx:linktype="known" wx:pagename="Pronomen" wx:page_id="56319" id="wx4">eiendomspronomen</a> (<a href="/wno/Determinativ" title="Determinativ" wx:linktype="known" wx:pagename="Determinativ" wx:page_id="63688" id="wx5">determinativ</a>) som <a href="/wno/Genitiv" title="Genitiv" wx:linktype="known" wx:pagename="Genitiv" wx:page_id="104732" id="wx6">genitivsmerke</a>: «Ole sin» for «Oles».</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Historikk" name="Historikk"/>
<wx:section level="2" title="Historikk" id="wxsec2"><h2 id="wx7">Historikk</h2>

<p id="wx8"><a href="/wno/Garp" title="Garp" wx:linktype="known" wx:pagename="Garp" wx:page_id="48958" id="wx9">Garp</a> var en nedsettende betegnelse på tyskerne i Bergen. Betegnelsen «garpegenitiv» antyder dermed at bruken skyldes manglende norskkunnskaper. Formen har også vært assosiert med «barnespråk». «…antagelig er den oppstått i Bergen i hansatiden under påvirkning fra tysk. En garp var i sin tid økenavnet på en hanseatisk kjøpmann, men ordet hadde dessuten betydningen hardhaus. … Garpegenitiv regnes ikke som korrekt norsk, og det bør den vel heller ikke.» <sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx10"/></sup></p>

<a id="Utbredelse" name="Utbredelse"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Utbredelse" id="wxsec3"><h2 id="wx11">Utbredelse</h2>

<p id="wx12">Garpegenitiv er likevel utbredt på Vestlandet og i nynorsk, og har i de senere årene blitt mer vanlig i østnorsk talespråk og bokmål. «…var opprinnelig geografisk bestemt, men den geografiske begrensningen til Vestlandet og Nord-Norge gjelder i liten grad nå lenger. Og den østlandske bruken av uttrykksmåten er nok eldre enn to-tre år; den er observert allerede på slutten av 1960-tallet, men da helst hos barn. Fra barnespråket har imidlertid ikke veien vært lang via voksen tale til skrift…» <sup id="_ref-1" class="reference"><a href="#_note-1" title="" wx:fragment="_note-1" wx:linktype="note" id="wx13"/></sup>.</p>

<a id="Eksempler" name="Eksempler"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Eksempler" id="wxsec4"><h2 id="wx14">Eksempler</h2>

<p id="wx15">Eksempler på garpegenetiv kan være</p>

<ul id="wx16">
<li id="wx17">
<p id="wx18">Lars sin lekebil</p>
</li>

<li id="wx19">
<p id="wx20">NRK sitt arkiv</p>
</li>

<li id="wx21">
<p id="wx22">Bush sin administrasjon</p>
</li>
</ul>

<p id="wx23">Disse kan omskrives slik direkte</p>

<ul id="wx24">
<li id="wx25">
<p id="wx26">Lars' lekebil</p>
</li>

<li id="wx27">
<p id="wx28">NRKs arkiv</p>
</li>

<li id="wx29">
<p id="wx30">Bushs administrasjon</p>
</li>
</ul>

<p id="wx31">I referansen over nevnes det at man også kan skrive om setningen helt særlig der siste bokstav er s (x og z?) eller slutter på s-lyd (<a href="/wno/Sibilant" title="Sibilant" wx:linktype="known" wx:pagename="Sibilant" wx:page_id="352322" id="wx32">sibilant</a>)</p>

<ul id="wx33">
<li id="wx34">
<p id="wx35">lekebilen til Lars</p>
</li>

<li id="wx36">
<p id="wx37">arkivet til NRK</p>
</li>

<li id="wx38">
<p id="wx39">administrasjonen under Bush</p>
</li>
</ul>

<p id="wx40">Avsnitt under <a href="/wno/Garpegenitiv" title="Garpegenitiv" wx:linktype="self" wx:pagename="Garpegenitiv" wx:page_id="170021" id="wx41">garpegenitiv</a></p>

<a id="Paralleller_i_andre_germanske_spr.C3.A5k" name="Paralleller_i_andre_germanske_spr.C3.A5k"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Paralleller i andre germanske språk" id="wxsec5"><h2 id="wx42">Paralleller i andre germanske språk</h2>

<p id="wx43">Den samme genitivskonstruksjonen finnes i flere andre germanske språk.</p>

<ul id="wx44">
<li id="wx45">
<p id="wx46">I enkelte <a href="/wno/Tysk" title="Tysk" wx:linktype="known" wx:pagename="Tysk" wx:page_id="494026" id="wx47">tyske</a> <a href="/wno/Dialekt" title="Dialekt" wx:linktype="known" wx:pagename="Dialekt" wx:page_id="11763" id="wx48">dialekter</a> kan man godt si <i id="wx49">dem Mann sein Haus</i> ("mannen-<i id="wx50"><a href="/wno/Dativ" title="Dativ" wx:linktype="known" wx:pagename="Dativ" wx:page_id="95832" id="wx51">dativ</a></i> hans hus ") i stedet for bruk av den normerte genitivsformen: <i id="wx52">das Haus des Mannes</i> eller <i id="wx53">des Mannes Haus</i>, som er en foreldet form. Denne språkvendingen har også funnet veien inn en muntlig tysk. Vendingen anses likevel som lite skjønn av dem som ikke bruker den selv. Den brukes også bevisst som et ordspill i titlene på tre veldig populære <sup id="_ref-popularitet_0" class="reference"><a href="#_note-popularitet" title="" wx:fragment="_note-popularitet" wx:linktype="note" id="wx54"/></sup> bøker<sup id="_ref-2" class="reference"><a href="#_note-2" title="" wx:fragment="_note-2" wx:linktype="note" id="wx55"/></sup><sup id="_ref-3" class="reference"><a href="#_note-3" title="" wx:fragment="_note-3" wx:linktype="note" id="wx56"/></sup><sup id="_ref-4" class="reference"><a href="#_note-4" title="" wx:fragment="_note-4" wx:linktype="note" id="wx57"/></sup> av den tyske journalist og forfatter <a href="/wno/Bastian_Sick" class="new" title="Bastian Sick" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bastian_Sick" id="wx58">Bastian Sick</a> om vanlige, tyske språkfeil. Bøkene fikk strålende kritikker <sup id="_ref-humor_0" class="reference"><a href="#_note-humor" title="" wx:fragment="_note-humor" wx:linktype="note" id="wx59"/></sup>.</p>
</li>
</ul>

<ul id="wx60">
<li id="wx61">
<p id="wx62">På <a href="/wno/Hollandsk" title="Hollandsk" wx:linktype="known" wx:pagename="Hollandsk" wx:page_id="71199" id="wx63">hollandsk</a> er vendingen helt vanlig i muntlig tale: <i id="wx64">Jan z'n fiets</i>, "Jan hans (sin) sykkel " i betydningen Jans sykkel; <i id="wx65">Anja d'r tas</i>, "Anja hennes (sin) bag". Vær oppmerksom på at eiendomspronomen i skriftlig tale representeres på samme måte som muntlig, i sin uformelle og ikke-artikulerte form. På <a href="/wno/Flamsk_%28dialekt%29" title="Flamsk (dialekt)" wx:linktype="known" wx:pagename="Flamsk_(dialekt)" wx:page_id="251117" id="wx66">flamsk</a> hollandsk er den fulle formen vanlig: <i id="wx67">Jan zijn fiets</i>, <i id="wx68">Anja haar tas</i>, og standardformen <i id="wx69">Jans fiets</i> brukes ikke muntlig. Selv om formen ikke anbefales i skriftlig hollandsk, er den kjent fra <a href="/wno/Ordtak" title="Ordtak" wx:linktype="known" wx:pagename="Ordtak" wx:page_id="267685" id="wx70">ordtak</a> som <i id="wx71">De een z'n dood is de ander z'n brood</i> (lit. "Den ene sin død er den andre sitt brød").<sup id="_ref-5" class="reference"><a href="#_note-5" title="" wx:fragment="_note-5" wx:linktype="note" id="wx72"/></sup></p>
</li>
</ul>

<ul id="wx73">
<li id="wx74">
<p id="wx75">På <a href="/wno/Afrikaans" title="Afrikaans" wx:linktype="known" wx:pagename="Afrikaans" wx:page_id="494048" id="wx76">Afrikaans</a> er vendingen <i id="wx77">die man se kinders</i> (manen sin(e) barn") den vanlige. Eiendomspronomenet <i id="wx78">se</i> ser ut til å stamme fra <i id="wx79">sy</i>, "sin", men det brukes om alle kjønn og tall: For eksempel <i id="wx80">die vrouens se kinders</i> "kvinnene sine barn".<sup id="_ref-6" class="reference"><a href="#_note-6" title="" wx:fragment="_note-6" wx:linktype="note" id="wx81"/></sup></p>
</li>
</ul>

<ul id="wx82">
<li id="wx83">
<p id="wx84">Også på <a href="/wno/Engelsk" title="Engelsk" wx:linktype="known" wx:pagename="Engelsk" wx:page_id="263" id="wx85">engelsk</a> finnes denne formen. Den er ikke i bruk lengre men er godt kjent og kalles <i id="wx86"><a href="http://en.wikipedia.org/wiki/His_genitive" class="extiw" title="en:His_genitive" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:His_genitive" id="wx87">His genitive</a></i>. Formen antas å ha oppstått på <a href="/wno/1600-tallet" title="1600-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1600-tallet" wx:page_id="5209" id="wx88">1600-tallet</a> og var i bruk rundt 100 år.</p>
</li>
</ul>

<a id="Referanser" name="Referanser"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Referanser" id="wxsec6"><h2 id="wx89">Referanser</h2>

<ol class="references" id="wx90">
<li id="_note-0"><b id="wx91"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx92">^</a></b> <wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Kilde_www" page_id="57802"/><a href="http://tux.aftenposten.no/spraak/spraak?action=question&amp;id=36" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx93">Spørsmål til Per Egil Hegge – Garpegenitiven</a>
<p id="wx94">. Aftenposten (2004-03-05). Besøkt 2007-01-10.<wx:templateend start="wx_t1"/></p>
</li>

<li id="_note-1"><b id="wx95"><a href="#_ref-1" title="" wx:fragment="_ref-1" wx:linktype="noteref" id="wx96">^</a></b> <wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:Kilde_www" page_id="57802"/><a href="http://www.riksmalsforbundet.no/sprakspalte/spalte_innlegg_25.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx97">Garpegenetiv</a>
<p id="wx98">. Riksmålsforbundet. Besøkt 2006-07-26.<wx:templateend start="wx_t2"/></p>
</li>

<li id="_note-popularitet"><b id="wx99"><a href="#_ref-popularitet_0" title="" wx:fragment="_ref-popularitet_0" wx:linktype="noteref" id="wx100">^</a></b>
<p id="wx101">Over 1, 5 millioner eksemplarer av den første boken ble solgt i løpet av de første to årene etter utgivelsen i 2004.<a href="http://de.wikipedia.org/w/index.php?title=Bastian_Sick" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx102"/> To oppfølgere kom snart ut.<a href="http://de.wikipedia.org/w/index.php?title=Der_Dativ_ist_dem_Genitiv_sein_Tod" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx103"/></p>
</li>

<li id="_note-2"><b id="wx104"><a href="#_ref-2" title="" wx:fragment="_ref-2" wx:linktype="noteref" id="wx105">^</a></b> <wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Cite_book" page_id="261586"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-Sick-2004"><a href="/wno/Bastian_Sick" class="new" title="Bastian Sick" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bastian_Sick" id="wx106">Sick, Bastian</a> (2004). <i id="wx107">Der Dativ ist dem Genitiv sein Tod. Ein Wegweiser durch den Irrgarten der deutschen Sprache</i>. Kiepenheuer und Witsch. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=3462034480" class="internal" id="wx108">ISBN 3-462-03448-0</a>.</cite><span class="Z3988" title="ctx_ver=Z39.88-2004&amp;rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Abook&amp;rft.genre=book&amp;rft.btitle=Der+Dativ+ist+dem+Genitiv+sein+Tod.+Ein+Wegweiser+durch+den+Irrgarten+der+deutschen+Sprache&amp;rft.title=Der+Dativ+ist+dem+Genitiv+sein+Tod.+Ein+Wegweiser+durch+den+Irrgarten+der+deutschen+Sprache&amp;rft.aulast=Sick&amp;rft.aufirst=Bastian&amp;rft.date=2004&amp;rft.pub=Kiepenheuer+und+Witsch" id="wx109"> </span> <wx:templateend start="wx_t3"/> <wx:template id="wx_t4" pagename="Mal:De_icon"/><a href="/wno/Mal:De_icon" class="new" title="Mal:De icon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mal:De_icon" id="wx110">Mal:De icon</a><wx:templateend start="wx_t4"/></li>

<li id="_note-3"><b id="wx111"><a href="#_ref-3" title="" wx:fragment="_ref-3" wx:linktype="noteref" id="wx112">^</a></b> <wx:template id="wx_t5" pagename="Mal:Cite_book" page_id="261586"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-Sick-2005">Sick, Bastian (2005). <i id="wx113">Der Dativ ist dem Genitiv sein Tod, Folge 2. Neues aus dem Irrgarten der deutschen Sprache</i>. Kiepenheuer und Witsch. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=3462036068" class="internal" id="wx114">ISBN 3-462-03606-8</a>.</cite><span class="Z3988" title="ctx_ver=Z39.88-2004&amp;rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Abook&amp;rft.genre=book&amp;rft.btitle=Der+Dativ+ist+dem+Genitiv+sein+Tod%2C+Folge+2.+Neues+aus+dem+Irrgarten+der+deutschen+Sprache&amp;rft.title=Der+Dativ+ist+dem+Genitiv+sein+Tod%2C+Folge+2.+Neues+aus+dem+Irrgarten+der+deutschen+Sprache&amp;rft.aulast=Sick&amp;rft.aufirst=Bastian&amp;rft.date=2005&amp;rft.pub=Kiepenheuer+und+Witsch" id="wx115"> </span> <wx:templateend start="wx_t5"/> <wx:template id="wx_t6" pagename="Mal:De_icon"/><a href="/wno/Mal:De_icon" class="new" title="Mal:De icon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mal:De_icon" id="wx116">Mal:De icon</a><wx:templateend start="wx_t6"/></li>

<li id="_note-4"><b id="wx117"><a href="#_ref-4" title="" wx:fragment="_ref-4" wx:linktype="noteref" id="wx118">^</a></b> <wx:template id="wx_t7" pagename="Mal:Cite_book" page_id="261586"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-Sick-2006">Sick, Bastian (2006). <i id="wx119">Der Dativ ist dem Genitiv sein Tod, Folge 3. Noch mehr aus dem Irrgarten der deutschen Sprache</i>. Kiepenheuer und Witsch. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=3462037420" class="internal" id="wx120">ISBN 3-462-03742-0</a>.</cite><span class="Z3988" title="ctx_ver=Z39.88-2004&amp;rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Abook&amp;rft.genre=book&amp;rft.btitle=Der+Dativ+ist+dem+Genitiv+sein+Tod%2C+Folge+3.+Noch+mehr+aus+dem+Irrgarten+der+deutschen+Sprache&amp;rft.title=Der+Dativ+ist+dem+Genitiv+sein+Tod%2C+Folge+3.+Noch+mehr+aus+dem+Irrgarten+der+deutschen+Sprache&amp;rft.aulast=Sick&amp;rft.aufirst=Bastian&amp;rft.date=2006&amp;rft.pub=Kiepenheuer+und+Witsch" id="wx121"> </span> <wx:templateend start="wx_t7"/> <wx:template id="wx_t8" pagename="Mal:De_icon"/><a href="/wno/Mal:De_icon" class="new" title="Mal:De icon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mal:De_icon" id="wx122">Mal:De icon</a><wx:templateend start="wx_t8"/></li>

<li id="_note-humor"><b id="wx123"><a href="#_ref-humor_0" title="" wx:fragment="_ref-humor_0" wx:linktype="noteref" id="wx124">^</a></b>
<p id="wx125">Kritikeruttalelser om Sicks bok, hvis selve tittel kan oversettes med " <a href="/wno/Dativ" title="Dativ" wx:linktype="known" wx:pagename="Dativ" wx:page_id="95832" id="wx126">Dativ</a> er <a href="/wno/Genitiv" title="Genitiv" wx:linktype="known" wx:pagename="Genitiv" wx:page_id="104732" id="wx127">genitiven</a> sin død" omfatter "Sick's secret is his hilariousness" (<i id="wx128">Sicks Geheimnis ist seine Heiterkeit.</i> Review of the German newspaper <i id="wx129"><a href="/wno/Frankfurter_Allgemeine_Zeitung" title="Frankfurter Allgemeine Zeitung" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankfurter_Allgemeine_Zeitung" wx:page_id="10044" id="wx130">Frankfurter Allgemeine Zeitung</a></i> on <a href="/wno/20_November" class="new" title="20 November" wx:linktype="unknown" wx:pagename="20_November" id="wx131">20 November</a> 2004 <a href="http://www.perlentaucher.de/buch/19477.html" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx132"/>) and "We do not mind being corrected by Bastian Sick since he has a sense of humour" (<i id="wx133">Von Herrn Sick lassen wir uns gern eines Besseren belehren, denn er hat Humor.</i> Review of the German newspaper <i id="wx134"><a href="/wno/Stuttgarter_Nachrichten" class="new" title="Stuttgarter Nachrichten" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Stuttgarter_Nachrichten" id="wx135">Stuttgarter Nachrichten</a></i> on <a href="/wno/17_November" title="17 November" wx:linktype="known" wx:pagename="17_November" wx:page_id="123256" id="wx136">17 November</a> 2004).<a href="http://www.stuttgarter-nachrichten.de/stn/page/detail.php/831465" class="external autonumber" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx137"/></p>
</li>

<li id="_note-5"><b id="wx138"><a href="#_ref-5" title="" wx:fragment="_ref-5" wx:linktype="noteref" id="wx139">^</a></b> <wx:template id="wx_t9" pagename="Mal:Cite_book" page_id="261586"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-Stoett-1953">Stoett, F.A. (1953). <i id="wx140">Nederlandse spreekwoorden en gezegden</i>. Thieme.</cite><span class="Z3988" title="ctx_ver=Z39.88-2004&amp;rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Abook&amp;rft.genre=book&amp;rft.btitle=Nederlandse+spreekwoorden+en+gezegden&amp;rft.title=Nederlandse+spreekwoorden+en+gezegden&amp;rft.aulast=Stoett&amp;rft.aufirst=F.A.&amp;rft.date=1953&amp;rft.pub=Thieme" id="wx141"> </span> <wx:templateend start="wx_t9"/> <wx:template id="wx_t10" pagename="Mal:Nl_icon"/><a href="/wno/Mal:Nl_icon" class="new" title="Mal:Nl icon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mal:Nl_icon" id="wx142">Mal:Nl icon</a><wx:templateend start="wx_t10"/></li>

<li id="_note-6"><b id="wx143"><a href="#_ref-6" title="" wx:fragment="_ref-6" wx:linktype="noteref" id="wx144">^</a></b> <wx:template id="wx_t11" pagename="Mal:Cite_book" page_id="261586"/><cite class="book" style="font-style:normal" id="Reference-Allant-2004">Allant, Jaco (2004). <i id="wx145">Parlons afrikaans</i>. L'Harmattan. <a href="/wno/index.php?title=Spesial:Booksources&amp;isbn=2747576361" class="internal" id="wx146">ISBN 2-7475-7636-1</a>.</cite><span class="Z3988" title="ctx_ver=Z39.88-2004&amp;rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Abook&amp;rft.genre=book&amp;rft.btitle=Parlons+afrikaans&amp;rft.title=Parlons+afrikaans&amp;rft.aulast=Allant&amp;rft.aufirst=Jaco&amp;rft.date=2004&amp;rft.pub=L%27Harmattan" id="wx147"> </span> <wx:templateend start="wx_t11"/> <wx:template id="wx_t12" pagename="Mal:Fr_icon"/><a href="/wno/Mal:Fr_icon" class="new" title="Mal:Fr icon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mal:Fr_icon" id="wx148">Mal:Fr icon</a><wx:templateend start="wx_t12"/></li>
</ol>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Garpegenitiv" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx149">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx150"><a href="/wno/Kategori:Grammatikk" title="Kategori:Grammatikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Grammatikk" wx:page_id="73794" id="wx151">Grammatikk</a></span> | <span dir="ltr" id="wx152"><a href="/wno/Kategori:Ord_og_uttrykk" title="Kategori:Ord og uttrykk" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Ord_og_uttrykk" wx:page_id="30673" id="wx153">Ord og uttrykk</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/His_genitive" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:His_genitive" id="wx154">English</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/His%E5%B1%9E%E6%A0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:His属格" id="wx155">日本語</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Garpegenitiv" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Garpegenitiv" id="wx156">Norsk (nynorsk)</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="url">
<a href="http://tux.aftenposten.no/spraak/spraak?action=question&amp;id=36" class="external free" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx157">http://tux.aftenposten.no/spraak/spraak?action=question&amp;id=36</a>
</wx:argument><wx:argument name="tittel">
<p id="wx158">Spørsmål til Per Egil Hegge – Garpegenitiven</p>
</wx:argument><wx:argument name="besøksdato">
<p id="wx159">2007-01-10</p>
</wx:argument><wx:argument name="utgivelsesdato">
<p id="wx160">2004-03-05</p>
</wx:argument><wx:argument name="utgiver">
<p id="wx161">Aftenposten</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="url">
<a href="http://www.riksmalsforbundet.no/sprakspalte/spalte_innlegg_25.html" class="external free" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx162">http://www.riksmalsforbundet.no/sprakspalte/spalte_innlegg_25.html</a>
</wx:argument><wx:argument name="tittel">
<p id="wx163">Garpegenetiv</p>
</wx:argument><wx:argument name="besøksdato">
<p id="wx164">2006-07-26</p>
</wx:argument><wx:argument name="utgivelsesdato"/><wx:argument name="utgiver">
<p id="wx165">Riksmålsforbundet</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="first">
<p id="wx166">Bastian</p>
</wx:argument><wx:argument name="last">
<p id="wx167">Sick</p>
</wx:argument><wx:argument name="authorlink">
<p id="wx168">Bastian Sick</p>
</wx:argument><wx:argument name="title">
<p id="wx169">Der Dativ ist dem Genitiv sein Tod. Ein Wegweiser durch den Irrgarten der deutschen Sprache</p>
</wx:argument><wx:argument name="publisher">
<p id="wx170">Kiepenheuer und Witsch</p>
</wx:argument><wx:argument name="year">
<p id="wx171">2004</p>
</wx:argument><wx:argument name="id">
<p id="wx172">ISBN 3-462-03448-0</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t4"/>
<wx:templatearguments for="wx_t5"><wx:argument name="first">
<p id="wx173">Bastian</p>
</wx:argument><wx:argument name="last">
<p id="wx174">Sick</p>
</wx:argument><wx:argument name="title">
<p id="wx175">Der Dativ ist dem Genitiv sein Tod, Folge 2. Neues aus dem Irrgarten der deutschen Sprache</p>
</wx:argument><wx:argument name="publisher">
<p id="wx176">Kiepenheuer und Witsch</p>
</wx:argument><wx:argument name="year">
<p id="wx177">2005</p>
</wx:argument><wx:argument name="id">
<p id="wx178">ISBN 3-462-03606-8</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t6"/>
<wx:templatearguments for="wx_t7"><wx:argument name="first">
<p id="wx179">Bastian</p>
</wx:argument><wx:argument name="last">
<p id="wx180">Sick</p>
</wx:argument><wx:argument name="title">
<p id="wx181">Der Dativ ist dem Genitiv sein Tod, Folge 3. Noch mehr aus dem Irrgarten der deutschen Sprache</p>
</wx:argument><wx:argument name="publisher">
<p id="wx182">Kiepenheuer und Witsch</p>
</wx:argument><wx:argument name="year">
<p id="wx183">2006</p>
</wx:argument><wx:argument name="id">
<p id="wx184">ISBN 3-462-03742-0</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t8"/>
<wx:templatearguments for="wx_t9"><wx:argument name="first">
<p id="wx185">F.A.</p>
</wx:argument><wx:argument name="last">
<p id="wx186">Stoett</p>
</wx:argument><wx:argument name="title">
<p id="wx187">Nederlandse spreekwoorden en gezegden</p>
</wx:argument><wx:argument name="publisher">
<p id="wx188">Thieme</p>
</wx:argument><wx:argument name="year">
<p id="wx189">1953</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t10"/>
<wx:templatearguments for="wx_t11"><wx:argument name="first">
<p id="wx190">Jaco</p>
</wx:argument><wx:argument name="last">
<p id="wx191">Allant</p>
</wx:argument><wx:argument name="title">
<p id="wx192">Parlons afrikaans</p>
</wx:argument><wx:argument name="publisher">
<p id="wx193">L'Harmattan</p>
</wx:argument><wx:argument name="year">
<p id="wx194">2004</p>
</wx:argument><wx:argument name="id">
<p id="wx195">ISBN 2-7475-7636-1</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t12"/>
</html>
