<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Viktoriansk tid</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Viktoriansk_tid"/>
<meta name="wx_page_id" content="28121"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Viktoriansk tid" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Viktoriansk tid</h1>

<p id="wx2"><b id="wx3">Viktoriansk tid</b> er en periode i <a href="/wno/Storbritannia" title="Storbritannia" wx:linktype="known" wx:pagename="Storbritannia" wx:page_id="494013" id="wx4">Storbritannias</a> historie, som omfatter høydepunktet i <a href="/wno/Den_industrielle_revolusjon" title="Den industrielle revolusjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_industrielle_revolusjon" wx:page_id="10562" id="wx5">den industrielle revolusjon</a> og det britiske imperiets største tid. Det defineres gjerne som periode fra <a href="/wno/1837" title="1837" wx:linktype="known" wx:pagename="1837" wx:page_id="4668" id="wx6">1837</a> til <a href="/wno/1901" title="1901" wx:linktype="known" wx:pagename="1901" wx:page_id="1321" id="wx7">1901</a>, da dronning <a href="/wno/Victoria_av_Storbritannia" title="Victoria av Storbritannia" wx:linktype="known" wx:pagename="Victoria_av_Storbritannia" wx:page_id="13611" id="wx8">Victoria av Storbritannia</a> regjerte; derav navnet. Mange historikere legger starten på perioden noen år tidligere, da de mener at <a href="/wno/Reformloven_av_1832_%28Storbritannia%29" class="new" title="Reformloven av 1832 (Storbritannia)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Reformloven_av_1832_(Storbritannia)" id="wx9">Reformloven av 1832</a> markerer inngangen til en ny kulturell æra. Perioden før kalles <a href="/wno/Georgiansk_tid" class="new" title="Georgiansk tid" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Georgiansk_tid" id="wx10">georgiansk tid</a>, og perioden etter kalles <a href="/wno/Edvardiansk_tid" class="new" title="Edvardiansk tid" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Edvardiansk_tid" id="wx11">edvardiansk tid</a>.</p>

<a id="Politikk" name="Politikk"/>
<wx:section level="2" title="Politikk" id="wxsec2"><h2 id="wx12">Politikk</h2>

<p id="wx13">Perioden karakteriseres av en lang tid med fred, og konsolidering av økonomien, koloniveldet og industrien. Dette ble midlertidig avbrutt av <a href="/wno/Krimkrigen" title="Krimkrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Krimkrigen" wx:page_id="21232" id="wx14">krimkrigen</a>. Mot slutten av perioden førte den <a href="/wno/Nyimperialisme" class="new" title="Nyimperialisme" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Nyimperialisme" id="wx15">nyimperialistiske</a> politikken til økte konflikter i koloniene, og i tilfellet <a href="/wno/S%C3%B8r-Afrika" title="Sør-Afrika" wx:linktype="known" wx:pagename="Sør-Afrika" wx:page_id="3024" id="wx16">Sør-Afrika</a> til <a href="/wno/Boerkrigen" title="Boerkrigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Boerkrigen" wx:page_id="19211" id="wx17">Boerkrigen</a>. I Storbritannia ble den politiske dagsorden stadig mer liberal, og det var en gradvis dreining mot reformpolitikk og utvidelse av stemmeretten.</p>

<p id="wx18"><a href="/wno/Underhuset_%28Storbritannia%29" title="Underhuset (Storbritannia)" wx:linktype="known" wx:pagename="Underhuset_(Storbritannia)" wx:page_id="137945" id="wx19">Underhuset</a> ble dominert av to partier, <a href="/wno/Det_liberale_parti_%28Storbritannia%29" title="Det liberale parti (Storbritannia)" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_liberale_parti_(Storbritannia)" wx:page_id="137810" id="wx20">de liberale</a> og <a href="/wno/Det_konservative_parti_%28Storbritannia%29" title="Det konservative parti (Storbritannia)" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_konservative_parti_(Storbritannia)" wx:page_id="35705" id="wx21">de konservative</a> (Tories). De ble ledet av henholdsvis <a href="/wno/William_Gladstone" title="William Gladstone" wx:linktype="known" wx:pagename="William_Gladstone" wx:page_id="137873" id="wx22">William Gladstone</a> og <a href="/wno/Benjamin_Disraeli" title="Benjamin Disraeli" wx:linktype="known" wx:pagename="Benjamin_Disraeli" wx:page_id="137921" id="wx23">Benjamin Disraeli</a> gjennom store deler av perioden. Det <a href="/wno/Irland" title="Irland" wx:linktype="known" wx:pagename="Irland" wx:page_id="18812" id="wx24">irske</a> spørsmålet spilte en stor rolle i hvordan politikken utviklet seg, spesielt i forhold til Gladstones ønske om å nå fram til et politisk forlik.</p>

<p id="wx25">I januar <a href="/wno/1858" title="1858" wx:linktype="known" wx:pagename="1858" wx:page_id="4633" id="wx26">1858</a> reagerte statsministeren, <a href="/wno/Henry_John_Temple%2C_3._visegreve_Palmerston" class="new" title="Henry John Temple, 3. visegreve Palmerston" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Henry_John_Temple,_3._visegreve_Palmerston" id="wx27">Lord Palmerston</a> på <a href="/wno/Orsiniplottet" class="new" title="Orsiniplottet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Orsiniplottet" id="wx28">Orsiniplottet</a> mot den <a href="/wno/Frankrike" title="Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrike" wx:page_id="332" id="wx29">franske</a> keiseren <a href="/wno/Napoleon_III_av_Frankrike" title="Napoleon III av Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Napoleon_III_av_Frankrike" wx:page_id="65258" id="wx30">Napoleon III</a>. Bombene som skulle brukes mot ham ble kjøpt i <a href="/wno/Birmingham" title="Birmingham" wx:linktype="known" wx:pagename="Birmingham" wx:page_id="3975" id="wx31">Birmingham</a>, og Palmerston forsøkte å få vedtatt en lov som definerte briters innblanding i slike affærer som forræderi. Han lyktes ikke i dette, og måtte gå av.</p>

<p id="wx32">I juli <a href="/wno/1866" title="1866" wx:linktype="known" wx:pagename="1866" wx:page_id="4626" id="wx33">1866</a> protesterte en folkemengde i <a href="/wno/London" title="London" wx:linktype="known" wx:pagename="London" wx:page_id="494015" id="wx34">London</a> mot Russells avgang som statsminister. De ble stengt ute fra <a href="/wno/Hyde_Park_%28London%29" title="Hyde Park (London)" wx:linktype="known" wx:pagename="Hyde_Park_(London)" wx:page_id="36833" id="wx35">Hyde Park</a> av politiet, og svarte med å rive ned gjerdene og trampe gjennom blomsterbedene. Dette overbeviste Derby og Disraeli om at det trengter ytterligere reformer i <a href="/wno/Det_britiske_parlamentet" title="Det britiske parlamentet" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_britiske_parlamentet" wx:page_id="34931" id="wx36">parlamentet</a>.</p>

<p id="wx37">Da <a href="/wno/Egypt" title="Egypt" wx:linktype="known" wx:pagename="Egypt" wx:page_id="247" id="wx38">Egypt</a> i <a href="/wno/1875" title="1875" wx:linktype="known" wx:pagename="1875" wx:page_id="4619" id="wx39">1875</a> trengte valuta for å kunne betjene sin utenlandsgjeld, kjøpte Storbritannai opp landets andeler i <a href="/wno/Suezkanalen" title="Suezkanalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Suezkanalen" wx:page_id="13613" id="wx40">Suezkanalen</a>. I <a href="/wno/1892" title="1892" wx:linktype="known" wx:pagename="1892" wx:page_id="4601" id="wx41">1892</a> tok britiske styrker kontroll over området langs kanalen for å sikre den viktige handelsruten og veien til <a href="/wno/India" title="India" wx:linktype="known" wx:pagename="India" wx:page_id="489" id="wx42">India</a>. Egypt ble da gjort til et britisk protektorat.</p>

<p id="wx43"><a href="/wno/Det_fabianske_selskap" class="new" title="Det fabianske selskap" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Det_fabianske_selskap" id="wx44">Det fabianske selskap</a> ble dannet i London i <a href="/wno/1884" title="1884" wx:linktype="known" wx:pagename="1884" wx:page_id="4608" id="wx45">1884</a>, som en gruppe for intellektuelle fra middelklassen, blant annet Edward Pease, <a href="/wno/Havelock_Ellis" class="new" title="Havelock Ellis" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Havelock_Ellis" id="wx46">Havelock Ellis</a> og <a href="/wno/Edith_Nesbit" class="new" title="Edith Nesbit" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Edith_Nesbit" id="wx47">Edith Nesbit</a>, som ønsket å fremme <a href="/wno/Sosialisme" title="Sosialisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Sosialisme" wx:page_id="5936" id="wx48">sosialismen</a>. Senere medlemmer inkluderte <a href="/wno/George_Bernhard_Shaw" title="George Bernhard Shaw" wx:linktype="known" wx:pagename="George_Bernhard_Shaw" wx:page_id="105976" id="wx49">George Bernhard Shaw</a> og <a href="/wno/H.G._Wells" title="H.G. Wells" wx:linktype="known" wx:pagename="H.G._Wells" wx:page_id="11063" id="wx50">H.G. Wells</a>.</p>

<p id="wx51">Søndag <a href="/wno/13._november" title="13. november" wx:linktype="known" wx:pagename="13._november" wx:page_id="2514" id="wx52">13. november</a> <a href="/wno/1887" title="1887" wx:linktype="known" wx:pagename="1887" wx:page_id="1336" id="wx53">1887</a> samlet titusener av demonstranter, mange av dem sosialister og arbeidsløse, seg på <a href="/wno/Trafalgar_Square" title="Trafalgar Square" wx:linktype="known" wx:pagename="Trafalgar_Square" wx:page_id="101230" id="wx54">Trafalgar Square</a> for å protestere mot regjerningen. Politikommissæren Sir <a href="/wno/Charles_Warren" title="Charles Warren" wx:linktype="known" wx:pagename="Charles_Warren" wx:page_id="363318" id="wx55">Charles Warren</a> beordret bevæpnede soldater og 2000 politikonstabler ut. Det brøt ut opptøyer, og flere hundre ble skadet. Hendelsen ble referert til som <a href="/wno/Blodige_s%C3%B8ndag_1887" class="new" title="Blodige søndag 1887" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Blodige_søndag_1887" id="wx56">blodige søndag</a>.</p>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Viktoriansk_tid" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx57">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx58"><a href="/wno/Kategori:Viktoriansk_tid" title="Kategori:Viktoriansk tid" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Viktoriansk_tid" wx:page_id="99135" id="wx59">Viktoriansk tid</a></span> | <span dir="ltr" id="wx60"><a href="/wno/Kategori:Storbritannias_historie" title="Kategori:Storbritannias historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Storbritannias_historie" wx:page_id="21459" id="wx61">Storbritannias historie</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%B9%D8%B5%D8%B1_%D9%81%D9%83%D8%AA%D9%88%D8%B1%D9%8A" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:عصر_فكتوري" id="wx62">العربية</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Klunketiden" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Klunketiden" id="wx63">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Viktorianisches_Zeitalter" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Viktorianisches_Zeitalter" id="wx64">Deutsch</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Victorian_era" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Victorian_era" id="wx65">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/%C3%89poca_victoriana" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Época_victoriana" id="wx66">Español</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%D8%B9%D8%B5%D8%B1_%D9%88%DB%8C%DA%A9%D8%AA%D9%88%D8%B1%DB%8C%D8%A7" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:عصر_ویکتوریا" id="wx67">فارسی</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/%C3%89poque_victorienne" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Époque_victorienne" id="wx68">Français</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Inghilterra_vittoriana" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Inghilterra_vittoriana" id="wx69">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%AA%D7%A7%D7%95%D7%A4%D7%94_%D7%94%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A7%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%A0%D7%99%D7%AA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:התקופה_הוויקטוריאנית" id="wx70">עברית</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Victoriaanse_tijdperk" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Victoriaanse_tijdperk" id="wx71">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%B4%E3%82%A3%E3%82%AF%E3%83%88%E3%83%AA%E3%82%A2%E6%9C%9D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:ヴィクトリア朝" id="wx72">日本語</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Viktoriatida" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Viktoriatida" id="wx73">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Epoka_wiktoria%C5%84ska" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Epoka_wiktoriańska" id="wx74">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Era_vitoriana" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Era_vitoriana" id="wx75">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D1%8D%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Викторианская_эпоха" id="wx76">Русский</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Victorian" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Victorian" id="wx77">Simple English</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Viktoriaaninen_aikakausi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Viktoriaaninen_aikakausi" id="wx78">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Viktoriansk_tid" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Viktoriansk_tid" id="wx79">Svenska</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%AA%E0%B8%A1%E0%B8%B1%E0%B8%A2%E0%B8%A7%E0%B8%B4%E0%B8%81%E0%B8%95%E0%B8%AD%E0%B9%80%E0%B8%A3%E0%B8%B5%E0%B8%A2" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:สมัยวิกตอเรีย" id="wx80">ไทย</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Victoria_devri" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Victoria_devri" id="wx81">Türkçe</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E7%BB%B4%E5%A4%9A%E5%88%A9%E4%BA%9A%E6%97%B6%E4%BB%A3" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:维多利亚时代" id="wx82">中文</a></div>
</body>
</html>
