<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Romsonde</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Romsonde"/>
<meta name="wx_page_id" content="22421"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Romsonde" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Romsonde</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Opprydning" page_id="15402"/>
<div class="vedlikehold utbedring" id="wx2"><a href="/wno/Bilde:Broom_icon.svg" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Broom_icon.svg" id="wx3"><img src="/wno/Bilde:Broom_icon.svg" alt="" width="20" id="wx4"/></a><b id="wx5">Opprydning:</b>
<p id="wx6">Denne artikkelen trenger en opprydning for å oppnå en høyere standard. Du kan hjelpe Wikipedia med å <a href="http://wno/wno/index.php?title=Romsonde&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx7">forbedre</a> den.</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:Romfart" page_id="23303"/>
<div id="navigasjonsboks" class="thumb tright">&lt;noinclude&gt;;" 

<table id="wx8">
<tr id="wx9">
<td id="wx10"><small id="wx11">Artikkelen inngår i serien om</small><br id="wx12"/>
<p id="wx13"><span style="font-size:175%" id="wx14"><b id="wx15"><a href="/wno/Romfart" title="Romfart" wx:linktype="known" wx:pagename="Romfart" wx:page_id="22282" id="wx16">Romfart</a></b></span><br id="wx17"/>
<br id="wx18"/>
<a href="/wno/Bilde:Shuttle.svg" title="Romfart" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Shuttle.svg" id="wx19"><img src="/wno/Bilde:Shuttle.svg" alt="Romfart" width="75" id="wx20"/></a><br id="wx21"/>
</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx22">
<td id="wx23">
<p id="wx24">style="color:#000; background-color:#e7dcc3&lt;noinclude&gt;&lt;noinclude&gt;; "|<b id="wx25">Emner innen romfart</b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx26">
<td id="wx27">
<p id="wx28"><a href="/wno/Romferge" title="Romferge" wx:linktype="known" wx:pagename="Romferge" wx:page_id="22428" id="wx29">Romferge</a></p>

<p id="wx30"><a href="/wno/Romfartsforetak" title="Romfartsforetak" wx:linktype="known" wx:pagename="Romfartsforetak" wx:page_id="132658" id="wx31">Romfartsforetak</a></p>

<p id="wx32"><a href="/wno/Romstasjon" title="Romstasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Romstasjon" wx:page_id="22426" id="wx33">Romstasjon</a></p>

<p id="wx34"><a href="/wno/Kunstig_satellitt" title="Kunstig satellitt" wx:linktype="known" wx:pagename="Kunstig_satellitt" wx:page_id="22425" id="wx35">Kunstig satellitt</a></p>

<p id="wx36"><a href="/wno/Romsonde" title="Romsonde" wx:linktype="self" wx:pagename="Romsonde" wx:page_id="22421" id="wx37">Romsonde</a></p>

<p id="wx38"><a href="/wno/B%C3%A6rerakett" title="Bærerakett" wx:linktype="known" wx:pagename="Bærerakett" wx:page_id="22429" id="wx39">Bærerakett</a></p>

<p id="wx40"><a href="/wno/Drivstoffrakett" title="Drivstoffrakett" wx:linktype="known" wx:pagename="Drivstoffrakett" wx:page_id="71236" id="wx41">Drivstoffrakett</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx42">
<td id="wx43">
<p id="wx44">style="color:#000; background-color:#e7dcc3&lt;noinclude&gt;&lt;noinclude&gt;; "|<b id="wx45">Relatert til romfart</b></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx46">
<td id="wx47">
<p id="wx48"><a href="/wno/Apollo-programmet" title="Apollo-programmet" wx:linktype="known" wx:pagename="Apollo-programmet" wx:page_id="18624" id="wx49">Apollo-programmet</a></p>

<p id="wx50"><a href="/wno/Romkappl%C3%B8pet" title="Romkappløpet" wx:linktype="known" wx:pagename="Romkappløpet" wx:page_id="118502" id="wx51">Romkappløpet</a></p>

<p id="wx52"><a href="/wno/NASA" title="NASA" wx:linktype="known" wx:pagename="NASA" wx:page_id="6015" id="wx53">NASA</a></p>

<p id="wx54"><a href="/wno/Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" title="Den europeiske romfartsorganisasjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" wx:page_id="11249" id="wx55">ESA</a></p>

<p id="wx56"><a href="/wno/Den_internasjonale_romstasjonen" title="Den internasjonale romstasjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_internasjonale_romstasjonen" wx:page_id="21960" id="wx57">ISS</a></p>
</td>
</tr>
</table>
</div>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<p id="wx58"><b id="wx59">Romsonder</b> er ubemannede <a href="/wno/Romfart%C3%B8y" title="Romfartøy" wx:linktype="known" wx:pagename="Romfartøy" wx:page_id="258960" id="wx60">romfartøy</a> som blir sendt bort fra <a href="/wno/Jorden" title="Jorden" wx:linktype="known" wx:pagename="Jorden" wx:page_id="517" id="wx61">jorden</a>. De kretser altså ikke rundt jorden, som <a href="/wno/Satellitt" title="Satellitt" wx:linktype="known" wx:pagename="Satellitt" wx:page_id="14409" id="wx62">satellitter</a>, men sendes til f.eks <a href="/wno/M%C3%A5nen" title="Månen" wx:linktype="known" wx:pagename="Månen" wx:page_id="3451" id="wx63">månen</a>, andre <a href="/wno/Planet" title="Planet" wx:linktype="known" wx:pagename="Planet" wx:page_id="880" id="wx64">planeter</a>, eller bare inn i bane rundt <a href="/wno/Solen" title="Solen" wx:linktype="known" wx:pagename="Solen" wx:page_id="3449" id="wx65">solen</a>. De kalles da noen ganger kunstige planeter.</p>

<p id="wx66">Den primære hensikten med romsonder er å innhente data for <a href="/wno/Forskning" title="Forskning" wx:linktype="known" wx:pagename="Forskning" wx:page_id="146480" id="wx67">forskning</a>, og alle sonder er utstyrt med flere vitenskapelige instrumenter. Romsondeferder kan vare i flere år før det primære oppdraget er utført.</p>

<p id="wx68">Alle de åtte planetene i <a href="/wno/Solsystem" title="Solsystem" wx:linktype="known" wx:pagename="Solsystem" wx:page_id="1036" id="wx69">solsystemet</a> har fått besøk av romsonder. Men det har bare <i id="wx70">landet</i> sonder på <a href="/wno/M%C3%A5nen" title="Månen" wx:linktype="known" wx:pagename="Månen" wx:page_id="3451" id="wx71">månen</a> (som ikke er en planet), <a href="/wno/Venus" title="Venus" wx:linktype="known" wx:pagename="Venus" wx:page_id="5352" id="wx72">Venus</a> og <a href="/wno/Mars_%28planet%29" title="Mars (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_(planet)" wx:page_id="3177" id="wx73">Mars</a>, og på en <a href="/wno/Asteroide" title="Asteroide" wx:linktype="known" wx:pagename="Asteroide" wx:page_id="60" id="wx74">asteroide</a>. En instrumentkapsel ble i <a href="/wno/1995" title="1995" wx:linktype="known" wx:pagename="1995" wx:page_id="1291" id="wx75">1995</a> sendt ned i atmosfæren til <a href="/wno/Jupiter_%28planet%29" title="Jupiter (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Jupiter_(planet)" wx:page_id="7813" id="wx76">Jupiter</a>, men der var det som ventet ingenting å lande på. I <a href="/wno/Januar" title="Januar" wx:linktype="known" wx:pagename="Januar" wx:page_id="531" id="wx77">januar</a> <a href="/wno/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="5106" id="wx78">2005</a> landet den europeiske romsonden <a href="/wno/Huygens" title="Huygens" wx:linktype="known" wx:pagename="Huygens" wx:page_id="12909" id="wx79">Huygens</a> på <a href="/wno/Saturn" title="Saturn" wx:linktype="known" wx:pagename="Saturn" wx:page_id="7819" id="wx80">Saturns</a> store måne <a href="/wno/Titan_%28m%C3%A5ne%29" title="Titan (måne)" wx:linktype="known" wx:pagename="Titan_(måne)" wx:page_id="20488" id="wx81">Titan</a>.</p>

<p id="wx82">Utforskning av en planet med romfartøy foregår typisk i flere stadier: Først sendes sonder forbi planeten som foretar en rask rekognosering. Disse etterfølges av mer avanserte sonder som er i stand til å bremse opp og gå inn i <a href="/wno/Kretsl%C3%B8p" title="Kretsløp" wx:linktype="known" wx:pagename="Kretsløp" wx:page_id="88758" id="wx83">kretsløp</a> rundt planeten. Disse, eller senere sonder, kan ha med seg <a href="/wno/Landingskapsel" class="new" title="Landingskapsel" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Landingskapsel" id="wx84">landingskapsler</a>. I første omgang instrumentkapsler, deretter mer avanserte landingsfartøy som kan bringe med seg f.eks. kjøretøy. De siste landingsfartøyene på Mars brakte med seg kjøretøyene «Spirit» og «Opportunity». På Venus har to sonder brakt med seg <a href="/wno/Ballong" title="Ballong" wx:linktype="known" wx:pagename="Ballong" wx:page_id="80897" id="wx85">ballonger</a>. Etter hvert vil landingsfartøyene utstyres med <a href="/wno/Returrakett" class="new" title="Returrakett" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Returrakett" id="wx86">returraketter</a> som bringer <a href="/wno/Overflatepr%C3%B8ve" class="new" title="Overflateprøve" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Overflateprøve" id="wx87">overflateprøver</a> tilbake til jorden. Dette har foreløpig kun skjedd fra månen. Deretter kan det bli aktuelt med bemannede ferder, som igjen etterfølges av opprettelse av permanente baser. De første bemannede ferdene til andre planeter, i første omgang Mars, ventes tidligst å finne sted utpå <a href="/wno/2020-tallet" class="new" title="2020-tallet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="2020-tallet" id="wx88">2020-tallet</a>.</p>

<p id="wx89">Romsonder som er sendt til andre planeter (også kalt planetsonder) veier fra et par hundre <a href="/wno/Kg" title="Kg" wx:linktype="known" wx:pagename="Kg" wx:page_id="22804" id="wx90">kg</a> opp til seks <a href="/wno/Tonn" title="Tonn" wx:linktype="known" wx:pagename="Tonn" wx:page_id="34563" id="wx91">tonn</a>. De letteste er de som bare flyr forbi himmellegemene. Dersom de skal gå inn i bane rundt et himmellegeme kreves mye <a href="/wno/Drivstoff" title="Drivstoff" wx:linktype="known" wx:pagename="Drivstoff" wx:page_id="124468" id="wx92">drivstoff</a>, som kan utgjøre over halvparten av sondens opprinnelige vekt. Dersom de har med seg landingfartøy blir massen enda større. Noen landingsfartøy benytter ikke vanlige modersonder, men bringes til planeten av enkle, separerbare utstyrsseksjoner som flyr forbi eller styrter ned på planeten ved ankomst. Dette var f.eks tilfellet med «Spirit» og «Opportunity».</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Romsonder_til_m.C3.A5nen" name="Romsonder_til_m.C3.A5nen"/>
<wx:section level="2" title="Romsonder til månen" id="wxsec2"><h2 id="wx93">Romsonder til månen</h2>

<p id="wx94">Månen var det første himmellegemet som ble besøkt av romsonder, i og med at den er mye nærmere jorden enn noen av planetene.</p>

<a id="Sovjetiske_m.C3.A5nesonder" name="Sovjetiske_m.C3.A5nesonder"/>
<wx:section level="3" title="Sovjetiske månesonder" id="wxsec7"><h3 id="wx95">Sovjetiske månesonder</h3>

<p id="wx96">Selv om <a href="/wno/Russland" title="Russland" wx:linktype="known" wx:pagename="Russland" wx:page_id="493986" id="wx97">Sovjetunionen</a> tapte det bemannede <a href="/wno/Romkappl%C3%B8pet" title="Romkappløpet" wx:linktype="known" wx:pagename="Romkappløpet" wx:page_id="118502" id="wx98">månekappløpet</a> var de først ute på nesten alle områder når det gjaldt ubemannede aktiviteter ved månen. De sovjetiske månesondene het «Luna» og ble skutt opp mellom <a href="/wno/1959" title="1959" wx:linktype="known" wx:pagename="1959" wx:page_id="4528" id="wx99">1959</a> og <a href="/wno/1976" title="1976" wx:linktype="known" wx:pagename="1976" wx:page_id="4513" id="wx100">1976</a>;</p>

<ul id="wx101">
<li id="wx102">
<p id="wx103">Luna 1. Skulle treffe månen, men bommet og ble første menneskelagde gjenstand i bane rundt solen.</p>
</li>

<li id="wx104">
<p id="wx105">Luna 2. Første gjenstand som traff månen. Skutt opp <a href="/wno/12._september" title="12. september" wx:linktype="known" wx:pagename="12._september" wx:page_id="2773" id="wx106">12. september</a> <a href="/wno/1959" title="1959" wx:linktype="known" wx:pagename="1959" wx:page_id="4528" id="wx107">1959</a>.</p>
</li>

<li id="wx108">
<p id="wx109">Luna 3. Første romfartøy som fotograferte baksiden av månen. Skutt opp <a href="/wno/4._oktober_1959" class="new" title="4. oktober 1959" wx:linktype="unknown" wx:pagename="4._oktober_1959" id="wx110">4. oktober 1959</a>, på toårsdagen for <a href="/wno/Sputnik_1" title="Sputnik 1" wx:linktype="known" wx:pagename="Sputnik_1" wx:page_id="34211" id="wx111">Sputnik</a> 1.</p>
</li>

<li id="wx112">
<p id="wx113">Luna 9 var første romfartøy som landet mykt på månen og overførte bilder fra overflaten. Oppskyting <a href="/wno/31._januar" title="31. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="31._januar" wx:page_id="2550" id="wx114">31. januar</a> <a href="/wno/1966" title="1966" wx:linktype="known" wx:pagename="1966" wx:page_id="4521" id="wx115">1966</a>.</p>
</li>

<li id="wx116">
<p id="wx117">Luna 10. Første som gikk inn i bane rundt månen. Skutt opp <a href="/wno/31._mars" title="31. mars" wx:linktype="known" wx:pagename="31._mars" wx:page_id="2770" id="wx118">31. mars</a> <a href="/wno/1966" title="1966" wx:linktype="known" wx:pagename="1966" wx:page_id="4521" id="wx119">1966</a>.</p>
</li>

<li id="wx120">
<p id="wx121">Luna 16, 20 og 24 returnerte til jorden med <a href="/wno/M%C3%A5nejord" class="new" title="Månejord" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Månejord" id="wx122">månejord</a> som ble gravd opp ved landingsstedet på månen. Men dette skjedde etter at de første amerikanske <a href="/wno/Apollo-programmet" title="Apollo-programmet" wx:linktype="known" wx:pagename="Apollo-programmet" wx:page_id="18624" id="wx123">Apollo</a>-astronautene hadde tatt med seg jord- og steinprøver fra månen. månen er eneste himmellegeme hvor det har landet romfartøy som har returnert med overflatemateriale.</p>
</li>

<li id="wx124">
<p id="wx125">Luna 17 og 21 hadde med seg hver sin <a href="/wno/Fjernstyring" class="new" title="Fjernstyring" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Fjernstyring" id="wx126">fjernstyrte</a> <a href="/wno/M%C3%A5nebil" class="new" title="Månebil" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Månebil" id="wx127">månebil</a>, kalt Lunockhod 1 og 2.</p>
</li>

<li id="wx128">
<p id="wx129">Etter Luna 24 (skutt opp <a href="/wno/9._august" title="9. august" wx:linktype="known" wx:pagename="9._august" wx:page_id="2885" id="wx130">9. august</a> <a href="/wno/1976" title="1976" wx:linktype="known" wx:pagename="1976" wx:page_id="4513" id="wx131">1976</a>) har ingen bemannede eller ubemannede romfartøy myklandet på månen, og bare fire har gått inn i bane rundt månen (pr. sommeren 2007). Fra høsten 2007 og de nærmeste årene planlegges imidlertid flere sonder fra forskjellige nasjoner å sendes inn i bane rundt månen.</p>
</li>
</ul>

<a id="Amerikanske_m.C3.A5nesonder" name="Amerikanske_m.C3.A5nesonder"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Amerikanske månesonder" id="wxsec8"><h3 id="wx132">Amerikanske månesonder</h3>

<p id="wx133">USA skjøt opp mange månesonder på <a href="/wno/1960-tallet" title="1960-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1960-tallet" wx:page_id="5141" id="wx134">1960-tallet</a>, i hovedsak som forberedelse til de bemannede <a href="/wno/Apollo-programmet" title="Apollo-programmet" wx:linktype="known" wx:pagename="Apollo-programmet" wx:page_id="18624" id="wx135">Apollo</a>-ferdene til månen;</p>

<ul id="wx136">
<li id="wx137">
<p id="wx138">Ranger 1-9 (styrtfotografering)</p>
</li>

<li id="wx139">
<p id="wx140">Surveyor 1-7 (myklanding)</p>
</li>

<li id="wx141">
<p id="wx142">Lunar Orbiter 1-5 (kretsløp)</p>
</li>
</ul>

<p id="wx143">Etter Apollo har USA skutt opp to dedikerte månesonder:</p>

<ul id="wx144">
<li id="wx145">
<p id="wx146">Clementine (skutt opp <a href="/wno/25._januar" title="25. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="25._januar" wx:page_id="1309" id="wx147">25. januar</a> <a href="/wno/1994" title="1994" wx:linktype="known" wx:pagename="1994" wx:page_id="3916" id="wx148">1994</a>). Kartla hele overflaten fra kretsløp.</p>
</li>

<li id="wx149">
<p id="wx150">Lunar Prospector (skutt opp <a href="/wno/7._januar" title="7. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="7._januar" wx:page_id="2530" id="wx151">7. januar</a> <a href="/wno/1998" title="1998" wx:linktype="known" wx:pagename="1998" wx:page_id="3613" id="wx152">1998</a>). Oppdaget bl.a. vann-is ved <a href="/wno/Pol" title="Pol" wx:linktype="known" wx:pagename="Pol" wx:page_id="294013" id="wx153">polene</a> fra kretsløp.</p>
</li>
</ul>

<a id="Europeisk_m.C3.A5nesonde" name="Europeisk_m.C3.A5nesonde"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Europeisk månesonde" id="wxsec9"><h3 id="wx154">Europeisk månesonde</h3>

<p id="wx155"><a href="/wno/Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" title="Den europeiske romfartsorganisasjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" wx:page_id="11249" id="wx156">Den europeiske romfartsorganisasjonen</a> (ESA) skjøt opp sin første månesonde, <a href="/wno/Smart-1" class="new" title="Smart-1" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Smart-1" id="wx157">Smart-1</a>, den <a href="/wno/28._september" title="28. september" wx:linktype="known" wx:pagename="28._september" wx:page_id="2738" id="wx158">28. september</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx159">2003</a>. Den gikk inn i bane rundt <a href="/wno/M%C3%A5nen" title="Månen" wx:linktype="known" wx:pagename="Månen" wx:page_id="3451" id="wx160">månen</a> i midten av <a href="/wno/November" title="November" wx:linktype="known" wx:pagename="November" wx:page_id="2504" id="wx161">november</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx162">2004</a>, over ett år etter oppskytingen. De aller fleste andre romfartøy brukte bare rundt fire døgn til månen. Den lange reisetiden skyldtes at Smart-1 benyttet <a href="/wno/Rakettdrivstoff#Ionemotorer" title="Rakettdrivstoff" wx:linktype="known" wx:pagename="Rakettdrivstoff" wx:page_id="22928" wx:fragment="Ionemotorer" id="wx163">ionemotorer</a> i stedet for et eget øvre trinn til å komme seg ut av jordbanen og til månen. Ionemotorer er svært svake, men bruker mye mindre drivstoff enn vanlige kjemiske <a href="/wno/Rakettmotor" title="Rakettmotor" wx:linktype="known" wx:pagename="Rakettmotor" wx:page_id="142075" id="wx164">rakettmotorer</a> for å foreta en gitt hastighetsendring.</p>

<a id="Romsonder_til_de_indre_planetene" name="Romsonder_til_de_indre_planetene"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Romsonder til de indre planetene" id="wxsec3"><h2 id="wx165">Romsonder til de indre planetene</h2>

<p id="wx166">De indre planetene i <a href="/wno/Solsystemet" title="Solsystemet" wx:linktype="known" wx:pagename="Solsystemet" wx:page_id="6330" id="wx167">solsystemet</a> består av <a href="/wno/Merkur" title="Merkur" wx:linktype="known" wx:pagename="Merkur" wx:page_id="9981" id="wx168">Merkur</a>, <a href="/wno/Venus_%28planet%29" title="Venus (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Venus_(planet)" wx:page_id="20500" id="wx169">Venus</a>, <a href="/wno/Jorden" title="Jorden" wx:linktype="known" wx:pagename="Jorden" wx:page_id="517" id="wx170">jorden</a> og <a href="/wno/Mars_%28planet%29" title="Mars (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_(planet)" wx:page_id="3177" id="wx171">Mars</a>. De viktigste sondene som har blitt sendt til disse planetene er:</p>

<ul id="wx172">
<li id="wx173"><a href="/wno/Mariner" class="new" title="Mariner" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mariner" id="wx174">Mariner</a> 

<ul id="wx175">
<li id="wx176">
<p id="wx177">Ti amerikanske sonder, skutt opp med vekslende hell mellom <a href="/wno/August" title="August" wx:linktype="known" wx:pagename="August" wx:page_id="2500" id="wx178">august</a> <a href="/wno/1962" title="1962" wx:linktype="known" wx:pagename="1962" wx:page_id="4525" id="wx179">1962</a> og <a href="/wno/November" title="November" wx:linktype="known" wx:pagename="November" wx:page_id="2504" id="wx180">november</a> <a href="/wno/1973" title="1973" wx:linktype="known" wx:pagename="1973" wx:page_id="4516" id="wx181">1973</a>. Fløy forbi og tok bilder av Venus, Mars og Merkur.</p>
</li>

<li id="wx182">
<p id="wx183">Mariner 2. Skutt opp <a href="/wno/27._august" title="27. august" wx:linktype="known" wx:pagename="27._august" wx:page_id="2819" id="wx184">27. august</a> <a href="/wno/1962" title="1962" wx:linktype="known" wx:pagename="1962" wx:page_id="4525" id="wx185">1962</a>. Passerte Venus <a href="/wno/14._desember" title="14. desember" wx:linktype="known" wx:pagename="14._desember" wx:page_id="493888" id="wx186">14. desember</a> samme år. Historiens første vellykkede planetsonde.</p>
</li>

<li id="wx187">
<p id="wx188">Mariner 4. Skutt opp <a href="/wno/28._november" title="28. november" wx:linktype="known" wx:pagename="28._november" wx:page_id="2472" id="wx189">28. november</a> <a href="/wno/1964" title="1964" wx:linktype="known" wx:pagename="1964" wx:page_id="4523" id="wx190">1964</a>. Passerte Mars <a href="/wno/15._juli" title="15. juli" wx:linktype="known" wx:pagename="15._juli" wx:page_id="3055" id="wx191">15. juli</a> <a href="/wno/1965" title="1965" wx:linktype="known" wx:pagename="1965" wx:page_id="4522" id="wx192">1965</a>. Første fotografier fra en annen planet.</p>
</li>

<li id="wx193">
<p id="wx194">Mariner 9 var den eneste Mariner-sonden som gikk inn i bane rundt en planet, nemlig Mars.</p>
</li>

<li id="wx195">
<p id="wx196">Mariner 10 er eneste romsonde som har fløyet forbi Merkur.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx197">
<li id="wx198"><a href="/wno/Viking_%28romsonde%29" class="new" title="Viking (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Viking_(romsonde)" id="wx199">Viking</a> 

<ul id="wx200">
<li id="wx201">
<p id="wx202">To amerikanske Mars-sonder, skutt opp i <a href="/wno/August" title="August" wx:linktype="known" wx:pagename="August" wx:page_id="2500" id="wx203">august</a> og <a href="/wno/September" title="September" wx:linktype="known" wx:pagename="September" wx:page_id="2501" id="wx204">september</a> <a href="/wno/1975" title="1975" wx:linktype="known" wx:pagename="1975" wx:page_id="4514" id="wx205">1975</a>. Hver Viking-sonde bestod av en landingsdel og en kretsløpsdel. Viking 1 foretok den <a href="/wno/20._juli" title="20. juli" wx:linktype="known" wx:pagename="20._juli" wx:page_id="3060" id="wx206">20. juli</a> <a href="/wno/1976" title="1976" wx:linktype="known" wx:pagename="1976" wx:page_id="4513" id="wx207">1976</a> den første vellykkede landingen på Mars. Tidligere hadde tre sovjetiske sonder krasjet. Svært vellykkede, men fant ikke bevis for liv, som man hadde håpet. Modersondene kretset i bane rundt Mars og studerte hele planeten fra oven. Viking 1-landeren fungerte helt til <a href="/wno/1982" title="1982" wx:linktype="known" wx:pagename="1982" wx:page_id="4510" id="wx208">1982</a>.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx209">
<li id="wx210"><a href="http://www.mentallandscape.com/V_Venus.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx211">Venera</a></li>

<li id="wx212">
<p id="wx213">Seksten vellykket oppskutte sovjetiske Venus-sonder, pluss noen mislykkede som ikke er nummerert. Skutt opp mellom <a href="/wno/Februar" title="Februar" wx:linktype="known" wx:pagename="Februar" wx:page_id="366" id="wx214">februar</a> <a href="/wno/1961" title="1961" wx:linktype="known" wx:pagename="1961" wx:page_id="4526" id="wx215">1961</a> (Venera 1) og <a href="/wno/Juni" title="Juni" wx:linktype="known" wx:pagename="Juni" wx:page_id="2497" id="wx216">juni</a> <a href="/wno/1983" title="1983" wx:linktype="known" wx:pagename="1983" wx:page_id="493890" id="wx217">1983</a> (Venera 16).</p>

<ul id="wx218">
<li id="wx219">
<p id="wx220">Venera 4. Skutt opp <a href="/wno/12._juni" title="12. juni" wx:linktype="known" wx:pagename="12._juni" wx:page_id="3007" id="wx221">12. juni</a> <a href="/wno/1967" title="1967" wx:linktype="known" wx:pagename="1967" wx:page_id="4520" id="wx222">1967</a>. Instrumentkapsel sendte første data fra en annen planets <a href="/wno/Atmosf%C3%A6re" title="Atmosfære" wx:linktype="known" wx:pagename="Atmosfære" wx:page_id="148090" id="wx223">atmosfære</a> mens den dalte ned i <a href="/wno/Fallskjerm" title="Fallskjerm" wx:linktype="known" wx:pagename="Fallskjerm" wx:page_id="132480" id="wx224">fallskjerm</a>. De ekstreme forholdene på Venus tok knekken på kapselen før den traff overflaten. På overflaten av Venus er <a href="/wno/Atmosf%C3%A6retrykk" title="Atmosfæretrykk" wx:linktype="known" wx:pagename="Atmosfæretrykk" wx:page_id="333877" id="wx225">atmosfæretrykket</a> 90 ganger jordens og <a href="/wno/Temperatur" title="Temperatur" wx:linktype="known" wx:pagename="Temperatur" wx:page_id="14886" id="wx226">temperaturen</a> på overflaten er +460 grader <a href="/wno/Celsius" title="Celsius" wx:linktype="known" wx:pagename="Celsius" wx:page_id="27418" id="wx227">Celsius</a>.</p>
</li>

<li id="wx228">
<p id="wx229">Venera 7. Skutt opp <a href="/wno/17._august" title="17. august" wx:linktype="known" wx:pagename="17._august" wx:page_id="2857" id="wx230">17. august</a> <a href="/wno/1970" title="1970" wx:linktype="known" wx:pagename="1970" wx:page_id="4519" id="wx231">1970</a>. Første sonde som sendte signaler fra overflaten på en annen planet.</p>
</li>

<li id="wx232">
<p id="wx233">Venera 9. Skutt opp <a href="/wno/8._juni" title="8. juni" wx:linktype="known" wx:pagename="8._juni" wx:page_id="3003" id="wx234">8. juni</a> <a href="/wno/1975" title="1975" wx:linktype="known" wx:pagename="1975" wx:page_id="4514" id="wx235">1975</a>. Første sonde som sendte bilder fra overflaten på en annen planet. Moderfartøyet ble første sonde i bane rundt Venus. Parhest med Venera 10, som gjorde det samme.</p>
</li>

<li id="wx236">
<p id="wx237">Venera 13 og 14. Skutt opp i <a href="/wno/Oktober" title="Oktober" wx:linktype="known" wx:pagename="Oktober" wx:page_id="2503" id="wx238">oktober</a> og <a href="/wno/November" title="November" wx:linktype="known" wx:pagename="November" wx:page_id="2504" id="wx239">november</a> 1981. Første (og eneste) fargebilder fra Venus-overflaten.</p>
</li>

<li id="wx240">
<p id="wx241">Venera 15 og 16. Kartla mesteparten av Venus' nordlige halvkule med <a href="/wno/Radar" title="Radar" wx:linktype="known" wx:pagename="Radar" wx:page_id="18133" id="wx242">radar</a>. Venus er dekket av et tykt skydekke som hindrer optiske instrumenter å se ned på overflaten.</p>
</li>

<li id="wx243">
<p id="wx244">Venera 17 og 18 ble omdøpt VeGa 1 og 2 før oppskytingene i <a href="/wno/Desember" title="Desember" wx:linktype="known" wx:pagename="Desember" wx:page_id="2505" id="wx245">desember</a> <a href="/wno/1984" title="1984" wx:linktype="known" wx:pagename="1984" wx:page_id="1252" id="wx246">1984</a>, fordi de etter å ha fløyet forbi Venus (<a href="/wno/1985" title="1985" wx:linktype="known" wx:pagename="1985" wx:page_id="1265" id="wx247">1985</a>) og sluppet ned landingsfartøy og hver sin franske ballong med instrumenter (de to eneste til å sveve i atmosfæren på en annen planet), fortsatte forbi <a href="/wno/Halleys_komet" title="Halleys komet" wx:linktype="known" wx:pagename="Halleys_komet" wx:page_id="106448" id="wx248">Halleys komet</a> (<a href="/wno/1986" title="1986" wx:linktype="known" wx:pagename="1986" wx:page_id="1269" id="wx249">1986</a>). Navnet VeGa er satt sammen av Venera (russisk for Venus) og Galley (russisk for Halley).</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx250">
<li id="wx251"><a href="http://www2.jpl.nasa.gov/magellan/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx252">Magellan</a> 

<ul id="wx253">
<li id="wx254">
<p id="wx255">Amerikansk Venus-sonde, skutt opp i <a href="/wno/April" title="April" wx:linktype="known" wx:pagename="April" wx:page_id="2429" id="wx256">april</a> <a href="/wno/1989" title="1989" wx:linktype="known" wx:pagename="1989" wx:page_id="1357" id="wx257">1989</a>. Første sonde som ble skutt opp med en <a href="/wno/Romferge" title="Romferge" wx:linktype="known" wx:pagename="Romferge" wx:page_id="22428" id="wx258">romferge</a> (med et IUS øvre trinn). Alle foregående sonder ble skutt opp med engangs <a href="/wno/B%C3%A6rerakett" title="Bærerakett" wx:linktype="known" wx:pagename="Bærerakett" wx:page_id="22429" id="wx259">bæreraketter</a>. Magellan er eneste romfartøy som har kartlagt hele Venus-overflaten med høy <a href="/wno/Oppl%C3%B8sning" class="new" title="Oppløsning" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Oppløsning" id="wx260">oppløsning</a> med radar (ti ganger skarpere enn radarbildene fra Venera 15 og 16, som bare kartla nordlige <a href="/wno/Breddegrad" title="Breddegrad" wx:linktype="known" wx:pagename="Breddegrad" wx:page_id="117861" id="wx261">breddegrader</a>). Venus er dekket av et tykt skydekke og overflaten kan aldri sees fra rommet.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx262">
<li id="wx263"><a href="/wno/Messenger_%28romsonde%29" title="Messenger (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Messenger_(romsonde)" wx:page_id="147308" id="wx264">Messenger</a> 

<ul id="wx265">
<li id="wx266">
<p id="wx267">Amerikansk. Ble skutt opp <a href="/wno/3._august" title="3. august" wx:linktype="known" wx:pagename="3._august" wx:page_id="2942" id="wx268">3. august</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx269">2004</a>. Messenger skal i <a href="/wno/Mars" title="Mars" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars" wx:page_id="2428" id="wx270">mars</a> <a href="/wno/2011" title="2011" wx:linktype="known" wx:pagename="2011" wx:page_id="14695" id="wx271">2011</a> bli første sonde som settes i bane rundt <a href="/wno/Merkur" title="Merkur" wx:linktype="known" wx:pagename="Merkur" wx:page_id="9981" id="wx272">Merkur</a>, som skal kartlegges med en mengde instrumenter.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx273">
<li id="wx274"><a href="/wno/Venus_Express" title="Venus Express" wx:linktype="known" wx:pagename="Venus_Express" wx:page_id="137365" id="wx275">Venus Express</a> 

<ul id="wx276">
<li id="wx277">
<p id="wx278">Europeisk romsonde. Ble skutt opp <a href="/wno/10._november" title="10. november" wx:linktype="known" wx:pagename="10._november" wx:page_id="2517" id="wx279">10. november</a> <a href="/wno/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="5106" id="wx280">2005</a>. Venus Express vil bruke 155 dager på ferden til <a href="/wno/Venus" title="Venus" wx:linktype="known" wx:pagename="Venus" wx:page_id="5352" id="wx281">Venus</a> og gikk inn i bane i april <a href="/wno/2006" title="2006" wx:linktype="known" wx:pagename="2006" wx:page_id="13108" id="wx282">2006</a>. Romsonden er bygd etter samme lest som Mars Express, og skal kretse rundt Venus og kartlegge den med et vell av ulike instrumenter.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<p id="wx283">Etter en pause i Mars-utforskingen etter Viking 1 og 2 gjenopptok <a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx284">USA</a> utforskningen av Mars med romsonder på <a href="/wno/1990-tallet" title="1990-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1990-tallet" wx:page_id="5144" id="wx285">1990-tallet</a>. De vellykkede så langt har vært:</p>

<ul id="wx286">
<li id="wx287"><a href="/wno/Mars_Global_Surveyor" title="Mars Global Surveyor" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Global_Surveyor" wx:page_id="425581" id="wx288">Mars Global Surveyor</a> 

<ul id="wx289">
<li id="wx290">
<p id="wx291">Skutt opp <a href="/wno/7._november" title="7. november" wx:linktype="known" wx:pagename="7._november" wx:page_id="2520" id="wx292">7. november</a> <a href="/wno/1996" title="1996" wx:linktype="known" wx:pagename="1996" wx:page_id="3914" id="wx293">1996</a>, gikk inn i bane rundt Mars 12. september 1997. Returnerte et par hundre tusen bilder av Mars med mye høyere oppløsning (ned til ca. 1 m) enn Viking 1 og 2 og Mariner 9 kunne klare. Blant andre utførte oppgaver var en detaljert kartlegging av Mars' topografi. Fungerte frem til 2. november 2006.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx294">
<li id="wx295"><a href="/wno/Mars_Pathfinder" class="new" title="Mars Pathfinder" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mars_Pathfinder" id="wx296">Mars Pathfinder</a>
<p id="wx297">(senere kalt Sagan Memorial Station)</p>

<ul id="wx298">
<li id="wx299">
<p id="wx300">Skutt opp <a href="/wno/4._desember" title="4. desember" wx:linktype="known" wx:pagename="4._desember" wx:page_id="2418" id="wx301">4. desember</a> <a href="/wno/1996" title="1996" wx:linktype="known" wx:pagename="1996" wx:page_id="3914" id="wx302">1996</a>. Historiens tredje vellykkede landing på Mars. Hadde med seg et bittelite kjøretøy, kalt <a href="/wno/Sojourner" class="new" title="Sojourner" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sojourner" id="wx303">Sojourner</a>, som kravlet til sammen rundt 100 meter på Mars.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx304">
<li id="wx305"><a href="/wno/Mars_Odyssey_%28romsonde%29" title="Mars Odyssey (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Odyssey_(romsonde)" wx:page_id="327931" id="wx306">Mars Odyssey</a> 

<ul id="wx307">
<li id="wx308">
<p id="wx309">Skutt opp <a href="/wno/7._april" title="7. april" wx:linktype="known" wx:pagename="7._april" wx:page_id="2779" id="wx310">7. april</a> <a href="/wno/2001" title="2001" wx:linktype="known" wx:pagename="2001" wx:page_id="1259" id="wx311">2001</a>. Kretser i bane rundt Mars og tar bilder med lavere oppløsning, men med i langt flere <a href="/wno/Spektralomr%C3%A5de" class="new" title="Spektralområde" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Spektralområde" id="wx312">spektralområder</a> (ser flere farger, også <a href="/wno/Infrar%C3%B8d" title="Infrarød" wx:linktype="known" wx:pagename="Infrarød" wx:page_id="35504" id="wx313">infrarødt</a>) enn «storebror» Mars Global Surveyor klarer. Fungerer som viktigste <a href="/wno/Rel%C3%A9stasjon" class="new" title="Reléstasjon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Reléstasjon" id="wx314">reléstasjon</a> for «Spirit» og «Opportunity» (se neste avsnitt). Oppkalt etter filmen <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/2001:_A_Space_Odyssey" class="extiw" title="en:2001:_A_Space_Odyssey" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:2001:_A_Space_Odyssey" id="wx315">2001: En romodyssé</a>.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx316">
<li id="wx317"><a href="/wno/Spirit_%28romsonde%29" title="Spirit (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Spirit_(romsonde)" wx:page_id="358530" id="wx318">Spirit</a>
<p id="wx319">og <a href="/wno/Opportunity_%28romsonde%29" title="Opportunity (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Opportunity_(romsonde)" wx:page_id="358532" id="wx320">Opportunity</a> (kalt Mars Exploration Rover-A og -B før oppskytingene)</p>

<ul id="wx321">
<li id="wx322">
<p id="wx323">To <a href="/wno/Solcelle" title="Solcelle" wx:linktype="known" wx:pagename="Solcelle" wx:page_id="75020" id="wx324">solcelledrevne</a> Mars-kjøretøy, <a href="/wno/Spirit_%28romsonde%29" title="Spirit (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Spirit_(romsonde)" wx:page_id="358530" id="wx325">Spirit</a> og <a href="/wno/Opportunity_%28romsonde%29" title="Opportunity (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Opportunity_(romsonde)" wx:page_id="358532" id="wx326">Opportunity</a>, ble skutt opp <a href="/wno/10._juni" title="10. juni" wx:linktype="known" wx:pagename="10._juni" wx:page_id="3005" id="wx327">10. juni</a> og <a href="/wno/8._juli" title="8. juli" wx:linktype="known" wx:pagename="8._juli" wx:page_id="3049" id="wx328">8. juli</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx329">2003</a>. Landet på hver sin side av Mars, med tre ukers mellomrom i <a href="/wno/Januar" title="Januar" wx:linktype="known" wx:pagename="Januar" wx:page_id="531" id="wx330">januar</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx331">2004</a>. Har pr. <a href="/wno/November" title="November" wx:linktype="known" wx:pagename="November" wx:page_id="2504" id="wx332">november</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx333">2004</a> returnert over 50 000 bilder fra Mars-overflaten og er fortsatt virksomme. Har funnet flere bevis for tidligere tilstedeværelse av <a href="/wno/Vann" title="Vann" wx:linktype="known" wx:pagename="Vann" wx:page_id="5998" id="wx334">vann</a>, noe som var kjøretøyenes primære oppgave. Kjøretøyene ligner på, men er større enn Mars Pathfinders Sojourner.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx335">
<li id="wx336"><a href="/wno/Mars_Express_%28romsonde%29" title="Mars Express (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Express_(romsonde)" wx:page_id="327930" id="wx337">Mars Express</a> 

<ul id="wx338">
<li id="wx339"><a href="/wno/Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" title="Den europeiske romfartsorganisasjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" wx:page_id="11249" id="wx340">ESAs</a>
<p id="wx341">første Mars-sonde. Skutt opp <a href="/wno/2._juni" title="2. juni" wx:linktype="known" wx:pagename="2._juni" wx:page_id="2996" id="wx342">2. juni</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx343">2003</a>. Har kretset i bane rundt Mars siden <a href="/wno/Desember" title="Desember" wx:linktype="known" wx:pagename="Desember" wx:page_id="2505" id="wx344">desember</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx345">2003</a>. Brakte med seg en liten landingskapsel, kalt <a href="http://www.beagle2.com/index.htm" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx346">Beagle 2</a>, som landet på Mars den <a href="/wno/26._desember" title="26. desember" wx:linktype="known" wx:pagename="26._desember" wx:page_id="2409" id="wx347">26. desember</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx348">2003</a> for å lete etter liv. Men ingen signaler ble mottatt fra Beagle 2 etter landingen.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx349">
<li id="wx350"><a href="/wno/Mars_Reconnaissance_Orbiter" title="Mars Reconnaissance Orbiter" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Reconnaissance_Orbiter" wx:page_id="357506" id="wx351">Mars Reconnaissance Orbiter</a> 

<ul id="wx352">
<li id="wx353">
<p id="wx354">Skutt opp <a href="/wno/12._august" title="12. august" wx:linktype="known" wx:pagename="12._august" wx:page_id="2862" id="wx355">12. august</a> <a href="/wno/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="5106" id="wx356">2005</a>. Amerikansk romsonde som gikk inn i bane rundt Mars <a href="/wno/10._mars" title="10. mars" wx:linktype="known" wx:pagename="10._mars" wx:page_id="2755" id="wx357">10. mars</a> 2006. Mars Reconnaissance Orbiter studerer vannhistorien på Mars, med bedre instrumenter enn på noen romsonde ved planeten tidliger. Romsonden vil drive med vitenskapelige operasjoner fram til november 2008, og vil også bidra som kommunikasjonssatellitt for andre ekspedisjoner til Mars som lander på selve overflaten.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<a id="Romsonder_til_de_ytre_planetene" name="Romsonder_til_de_ytre_planetene"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Romsonder til de ytre planetene" id="wxsec4"><h2 id="wx358">Romsonder til de ytre planetene</h2>

<p id="wx359">De ytre planetene i <a href="/wno/Solsystemet" title="Solsystemet" wx:linktype="known" wx:pagename="Solsystemet" wx:page_id="6330" id="wx360">solsystemet</a> består av <a href="/wno/Jupiter_%28planet%29" title="Jupiter (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Jupiter_(planet)" wx:page_id="7813" id="wx361">Jupiter</a>, <a href="/wno/Saturn" title="Saturn" wx:linktype="known" wx:pagename="Saturn" wx:page_id="7819" id="wx362">Saturn</a>, <a href="/wno/Uranus" title="Uranus" wx:linktype="known" wx:pagename="Uranus" wx:page_id="5255" id="wx363">Uranus</a> og <a href="/wno/Neptun" title="Neptun" wx:linktype="known" wx:pagename="Neptun" wx:page_id="9935" id="wx364">Neptun</a>. Avstanden, og dermed reisetiden til disse planetene er vesentlig større enn til Venus og Mars. Ferder til de ytre planetene byr også på større tekniske utfordringer innen områder som kommunikasjon, energiforsyning, samt dårlige lysforhold å observere i.</p>

<ul id="wx365">
<li id="wx366"><a href="http://spaceprojects.arc.nasa.gov/Space_Projects/pioneer/PNhome.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx367">Pioneer 10 og 11</a> 

<ul id="wx368">
<li id="wx369">
<p id="wx370">Amerikanske. Skutt opp <a href="/wno/3._mars" title="3. mars" wx:linktype="known" wx:pagename="3._mars" wx:page_id="2712" id="wx371">3. mars</a> <a href="/wno/1972" title="1972" wx:linktype="known" wx:pagename="1972" wx:page_id="4517" id="wx372">1972</a> og <a href="/wno/6._april" title="6. april" wx:linktype="known" wx:pagename="6._april" wx:page_id="1380" id="wx373">6. april</a> <a href="/wno/1973" title="1973" wx:linktype="known" wx:pagename="1973" wx:page_id="4516" id="wx374">1973</a>. Pioneer 10 ble i <a href="/wno/Desember" title="Desember" wx:linktype="known" wx:pagename="Desember" wx:page_id="2505" id="wx375">desember</a> <a href="/wno/1973" title="1973" wx:linktype="known" wx:pagename="1973" wx:page_id="4516" id="wx376">1973</a> første romsonde som fløy forbi Jupiter, og i <a href="/wno/1987" title="1987" wx:linktype="known" wx:pagename="1987" wx:page_id="1271" id="wx377">1987</a> første gjenstand fra jorden som forlot solsystemet. Pioneer 11 fløy også forbi Jupiter, og satte deretter kursen til Saturn, som den ble første sonde som fløy forbi i <a href="/wno/September" title="September" wx:linktype="known" wx:pagename="September" wx:page_id="2501" id="wx378">september</a> <a href="/wno/1979" title="1979" wx:linktype="known" wx:pagename="1979" wx:page_id="4511" id="wx379">1979</a>. Også Pioneer 11 har forlatt solsystemet.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx380">
<li id="wx381"><a href="/wno/Voyager_1" title="Voyager 1" wx:linktype="known" wx:pagename="Voyager_1" wx:page_id="146226" id="wx382">Voyager 1</a>
<p id="wx383">og <a href="/wno/Voyager_2" title="Voyager 2" wx:linktype="known" wx:pagename="Voyager_2" wx:page_id="146482" id="wx384">Voyager 2</a></p>

<ul id="wx385">
<li id="wx386">
<p id="wx387">To amerikanske sonder, skutt opp hhv <a href="/wno/20._august" title="20. august" wx:linktype="known" wx:pagename="20._august" wx:page_id="2825" id="wx388">20. august</a> og <a href="/wno/5._september" title="5. september" wx:linktype="known" wx:pagename="5._september" wx:page_id="2795" id="wx389">5. september</a> <a href="/wno/1977" title="1977" wx:linktype="known" wx:pagename="1977" wx:page_id="1255" id="wx390">1977</a>. (<a href="/wno/Voyager_1" title="Voyager 1" wx:linktype="known" wx:pagename="Voyager_1" wx:page_id="146226" id="wx391">Voyager 1</a> ble skutt opp sist, men kom først til Jupiter og Saturn). Var mer avanserte, bl.a. med mye bedre kameraer enn Pioneer 10 og 11. Fløy forbi Jupiter i <a href="/wno/Mars" title="Mars" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars" wx:page_id="2428" id="wx392">mars</a> og <a href="/wno/Juli" title="Juli" wx:linktype="known" wx:pagename="Juli" wx:page_id="2499" id="wx393">juli</a> <a href="/wno/1979" title="1979" wx:linktype="known" wx:pagename="1979" wx:page_id="4511" id="wx394">1979</a>, deretter forbi Saturn i hhv. <a href="/wno/November" title="November" wx:linktype="known" wx:pagename="November" wx:page_id="2504" id="wx395">november</a> <a href="/wno/1980" title="1980" wx:linktype="known" wx:pagename="1980" wx:page_id="1274" id="wx396">1980</a> og <a href="/wno/August" title="August" wx:linktype="known" wx:pagename="August" wx:page_id="2500" id="wx397">august</a> <a href="/wno/1981" title="1981" wx:linktype="known" wx:pagename="1981" wx:page_id="1253" id="wx398">1981</a>. Voyager 2 fortsatte forbi Uranus i <a href="/wno/Januar" title="Januar" wx:linktype="known" wx:pagename="Januar" wx:page_id="531" id="wx399">januar</a> <a href="/wno/1986" title="1986" wx:linktype="known" wx:pagename="1986" wx:page_id="1269" id="wx400">1986</a> og Neptun i <a href="/wno/August" title="August" wx:linktype="known" wx:pagename="August" wx:page_id="2500" id="wx401">august</a> <a href="/wno/1989" title="1989" wx:linktype="known" wx:pagename="1989" wx:page_id="1357" id="wx402">1989</a>. Voyager 2 er den eneste romsonden som har besøkt Uranus og Neptun. Begge Voyager-sondene har forlatt solsystemet, og vil fortsette videre utover i det uendelige, som Pioneer 10 og 11. Man har fortsatt kontakt med Voyager 1 og 2. Voyager 1 og 2 sendte til sammen titusenvis av bilder tilbake til jorden, pluss mange andre vitenskapelige data. Høsten 2006 passerte Voyager 1 avstanden 100 AE fra Solen (100 ganger avstanden Jorden-Solen).</p>
</li>

<li id="wx403">
<p id="wx404">Voyager 2 sin 12 år lange ferd fra jorden og forbi alle de fire store planetene, pluss forbi mange titalls av deres måner, regnes av mange som den mest eventyrlige av alle ferder i romfartshistorien.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx405">
<li id="wx406"><a href="http://www2.jpl.nasa.gov/galileo/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx407">Galileo</a> 

<ul id="wx408">
<li id="wx409">
<p id="wx410">Amerikansk Jupiter-sonde (tysk deltakelse). Skutt opp med <a href="/wno/Romferge" title="Romferge" wx:linktype="known" wx:pagename="Romferge" wx:page_id="22428" id="wx411">romfergen</a> i <a href="/wno/Oktober" title="Oktober" wx:linktype="known" wx:pagename="Oktober" wx:page_id="2503" id="wx412">oktober</a> <a href="/wno/1989" title="1989" wx:linktype="known" wx:pagename="1989" wx:page_id="1357" id="wx413">1989</a>. Ble i <a href="/wno/1995" title="1995" wx:linktype="known" wx:pagename="1995" wx:page_id="1291" id="wx414">1995</a> eneste romsondesonde hittil som har sendt en kapsel ned i Jupiter-atmosfæren (Jupiter har ingen overflate å lande på), og eneste som har gått i bane rundt Jupiter. Tok mange nærbilder av bl.a. Jupiters måner. Falt ned mot Jupiter og brant opp den <a href="/wno/21._september" title="21. september" wx:linktype="known" wx:pagename="21._september" wx:page_id="2745" id="wx415">21. september</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx416">2003</a>. Meget vellykket, til tross for at et antenneproblem reduserte datastrømmen fra sonden sterkt. På vei ut til Jupiter foretok sonden historiens første nærpasseringer av <a href="/wno/Asteroide" title="Asteroide" wx:linktype="known" wx:pagename="Asteroide" wx:page_id="60" id="wx417">asteroider</a>. Oppkalt etter <a href="/wno/Astronom" title="Astronom" wx:linktype="known" wx:pagename="Astronom" wx:page_id="5228" id="wx418">astronomen</a> <a href="/wno/Galileo_Galilei" title="Galileo Galilei" wx:linktype="known" wx:pagename="Galileo_Galilei" wx:page_id="5907" id="wx419">Galileo Galilei</a>.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx420">
<li id="wx421"><a href="/wno/Cassini-Huygens" title="Cassini-Huygens" wx:linktype="known" wx:pagename="Cassini-Huygens" wx:page_id="11246" id="wx422">Cassini-Huygens</a> 

<ul id="wx423">
<li id="wx424">
<p id="wx425">Amerikansk/<a href="/wno/Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" title="Den europeiske romfartsorganisasjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" wx:page_id="11249" id="wx426">europeisk</a>. Skutt opp <a href="/wno/15._oktober" title="15. oktober" wx:linktype="known" wx:pagename="15._oktober" wx:page_id="2722" id="wx427">15. oktober</a> <a href="/wno/1997" title="1997" wx:linktype="known" wx:pagename="1997" wx:page_id="3623" id="wx428">1997</a>. Tidenes mest kostbare romsonde, med en prislapp 3,3 <a href="/wno/Milliard" title="Milliard" wx:linktype="known" wx:pagename="Milliard" wx:page_id="5050" id="wx429">milliarder</a> <a href="/wno/1997" title="1997" wx:linktype="known" wx:pagename="1997" wx:page_id="3623" id="wx430">1997</a>-<a href="/wno/Dollar" title="Dollar" wx:linktype="known" wx:pagename="Dollar" wx:page_id="8877" id="wx431">dollar</a> (over 20 milliarder norske kroner etter datidens kurs). Gikk som første romsonde inn i kretsløp rundt Saturn den <a href="/wno/1._juli" title="1. juli" wx:linktype="known" wx:pagename="1._juli" wx:page_id="1352" id="wx432">1. juli</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx433">2004</a>. Cassini er bygget av <a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx434">USA</a> (<a href="/wno/Italia" title="Italia" wx:linktype="known" wx:pagename="Italia" wx:page_id="493" id="wx435">Italia</a> har bidratt), og skal i minst fire år kretse rundt Saturn og bl.a. kartlegge overflaten til Saturns største måne Titan, med radar. Titan er solsystemets nest største måne (diameter 5.150 km). Titan er den eneste månen i solsystemet med en tykk atmosfære. Atmosfæren har et dislag som er ugjennomsiktig med annet enn spesialinstrumenter.</p>
</li>

<li id="wx436">
<p id="wx437">Cassini brakte med seg instrumentkapselen Huygens, som er bygget av <a href="/wno/Den_europeiske_romorganisasjonen" class="new" title="Den europeiske romorganisasjonen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Den_europeiske_romorganisasjonen" id="wx438">ESA</a>. Den <a href="/wno/14._januar" title="14. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="14._januar" wx:page_id="2538" id="wx439">14. januar</a> <a href="/wno/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="5106" id="wx440">2005</a> landet Huygens på Titan.</p>
</li>

<li id="wx441">
<p id="wx442">Prosjektet er oppkalt etter astronomene <a href="/wno/Giovanni_Cassini" title="Giovanni Cassini" wx:linktype="known" wx:pagename="Giovanni_Cassini" wx:page_id="6288" id="wx443">Giovanni Domenico Cassini</a> og <a href="/wno/Christiaan_Huygens" title="Christiaan Huygens" wx:linktype="known" wx:pagename="Christiaan_Huygens" wx:page_id="8155" id="wx444">Christiaan Huygens</a>.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<p id="wx445"><br id="wx446"/>
</p>

<a id="Romsonder_til_dvergplaneter.2C_asteroider_og_kometer" name="Romsonder_til_dvergplaneter.2C_asteroider_og_kometer"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Romsonder til dvergplaneter, asteroider og kometer" id="wxsec5"><h2 id="wx447">Romsonder til <a href="/wno/Dvergplanet" title="Dvergplanet" wx:linktype="known" wx:pagename="Dvergplanet" wx:page_id="182230" id="wx448">dvergplaneter</a>, asteroider og kometer</h2>

<p id="wx449"><a href="/wno/Asteroide" title="Asteroide" wx:linktype="known" wx:pagename="Asteroide" wx:page_id="60" id="wx450">Asteroider</a> og <a href="/wno/Komet" title="Komet" wx:linktype="known" wx:pagename="Komet" wx:page_id="18627" id="wx451">kometer</a> er små legemer som kretser i varierende baner rundt solen.</p>

<ul id="wx452">
<li id="wx453"><a href="http://www.esa.int/export/esaSC/120392_index_0_m.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx454">Giotto</a> 

<ul id="wx455">
<li id="wx456">
<p id="wx457">Europas første helt egne romsonde. Skutt opp <a href="/wno/2._juli" title="2. juli" wx:linktype="known" wx:pagename="2._juli" wx:page_id="1350" id="wx458">2. juli</a> <a href="/wno/1985" title="1985" wx:linktype="known" wx:pagename="1985" wx:page_id="1265" id="wx459">1985</a>. Fløy forbi <a href="/wno/Halleys_komet" title="Halleys komet" wx:linktype="known" wx:pagename="Halleys_komet" wx:page_id="106448" id="wx460">Halleys komet</a> i <a href="/wno/1986" title="1986" wx:linktype="known" wx:pagename="1986" wx:page_id="1269" id="wx461">1986</a> og tok første gode bilder av en <a href="/wno/Kometkjerne" class="new" title="Kometkjerne" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kometkjerne" id="wx462">kometkjerne</a>.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx463">
<li id="wx464"><a href="http://near.jhuapl.edu/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx465">NEAR Shoemaker</a> 

<ul id="wx466">
<li id="wx467">
<p id="wx468">Amerikansk. Skutt opp <a href="/wno/17._februar" title="17. februar" wx:linktype="known" wx:pagename="17._februar" wx:page_id="2586" id="wx469">17. februar</a> <a href="/wno/1996" title="1996" wx:linktype="known" wx:pagename="1996" wx:page_id="3914" id="wx470">1996</a>. Ble første romfartøy i kretsløp rundt en asteroide da den i <a href="/wno/Februar" title="Februar" wx:linktype="known" wx:pagename="Februar" wx:page_id="366" id="wx471">februar</a> <a href="/wno/2000" title="2000" wx:linktype="known" wx:pagename="2000" wx:page_id="1305" id="wx472">2000</a> gikk inn i bane rundt <a href="/wno/Eros" title="Eros" wx:linktype="known" wx:pagename="Eros" wx:page_id="123059" id="wx473">Eros</a>. Som en avslutning på prosjektet foretok NEAR den <a href="/wno/12._februar" title="12. februar" wx:linktype="known" wx:pagename="12._februar" wx:page_id="2580" id="wx474">12. februar</a> <a href="/wno/2001" title="2001" wx:linktype="known" wx:pagename="2001" wx:page_id="1259" id="wx475">2001</a> historiens første landing på en asteroide. Noen <a href="/wno/Radiosignal" class="new" title="Radiosignal" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Radiosignal" id="wx476">radiosignaler</a>, men svært få vitenskapelige data ble returnert etter landingen da sonden ikke var konstruert for dette formålet.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx477">
<li id="wx478"><a href="http://www.nasa.gov/mission_pages/stardust/main/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx479">Stardust</a> 

<ul id="wx480">
<li id="wx481">
<p id="wx482">Amerikansk. Romsonde skutt opp i <a href="/wno/1999" title="1999" wx:linktype="known" wx:pagename="1999" wx:page_id="3526" id="wx483">1999</a>. Romsonden fulgte etter kometen <a href="/wno/Wild_2" title="Wild 2" wx:linktype="known" wx:pagename="Wild_2" wx:page_id="348965" id="wx484">Wild 2</a> på rundt 30 mils avstand da den samlet støv i <a href="/wno/Januar" title="Januar" wx:linktype="known" wx:pagename="Januar" wx:page_id="531" id="wx485">januar</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx486">2004</a>. I tillegg til kometpartikler har Stardust samlet støv fra eldgamle, eksploderte stjerner. En tilbakevendingskapsel fra romsonden landet trygt ved hjelp av fallskjermer i Utah den <a href="/wno/15._januar" title="15. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="15._januar" wx:page_id="1320" id="wx487">15. januar</a> <a href="/wno/2006" title="2006" wx:linktype="known" wx:pagename="2006" wx:page_id="13108" id="wx488">2006</a>. Modersonden ble senere sendt i retning av kometen Tempel 1, for å studere nærmere krateret som ble laget av innslagslegemet til romsonden Deep Impact.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx489">
<li id="wx490"><a href="/wno/Hajabusa" title="Hajabusa" wx:linktype="known" wx:pagename="Hajabusa" wx:page_id="265938" id="wx491">Hajabusa</a> 

<ul id="wx492">
<li id="wx493">
<p id="wx494">Japansk. Skutt opp <a href="/wno/9._mai" title="9. mai" wx:linktype="known" wx:pagename="9._mai" wx:page_id="2834" id="wx495">9. mai</a> <a href="/wno/2003" title="2003" wx:linktype="known" wx:pagename="2003" wx:page_id="494007" id="wx496">2003</a>. Skal lande på en asteroide sommeren <a href="/wno/2005" title="2005" wx:linktype="known" wx:pagename="2005" wx:page_id="5106" id="wx497">2005</a> og returnere til jorden med overflatemateriale derfra i <a href="/wno/2007" title="2007" wx:linktype="known" wx:pagename="2007" wx:page_id="13109" id="wx498">2007</a>. Benytter <a href="/wno/Rakettdrivstoff#Ionemotorer" title="Rakettdrivstoff" wx:linktype="known" wx:pagename="Rakettdrivstoff" wx:page_id="22928" wx:fragment="Ionemotorer" id="wx499">ionemotorer</a> som fremdriftsystem.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx500">
<li id="wx501"><a href="http://www.esa.int/export/esaMI/Rosetta/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx502">Rosetta</a> 

<ul id="wx503">
<li id="wx504"><a href="/wno/Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" title="Den europeiske romfartsorganisasjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_europeiske_romfartsorganisasjonen" wx:page_id="11249" id="wx505">Europeisk</a>
<p id="wx506">. Skutt opp <a href="/wno/2._mars" title="2. mars" wx:linktype="known" wx:pagename="2._mars" wx:page_id="2685" id="wx507">2. mars</a> <a href="/wno/2004" title="2004" wx:linktype="known" wx:pagename="2004" wx:page_id="2477" id="wx508">2004</a>. ESAs mest ambisiøse romsondeprosjekt til nå. Skal gå inn i bane rundt kometen <a href="/wno/Tsjurjumov-Gerasimenko" class="new" title="Tsjurjumov-Gerasimenko" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tsjurjumov-Gerasimenko" id="wx509">Tsjurjumov-Gerasimenko</a> i <a href="/wno/2014" title="2014" wx:linktype="known" wx:pagename="2014" wx:page_id="14698" id="wx510">2014</a> og slippe en liten landingsdel ned på overflaten.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx511">
<li id="wx512"><a href="/wno/Deep_Impact" title="Deep Impact" wx:linktype="known" wx:pagename="Deep_Impact" wx:page_id="62075" id="wx513">Deep Impact</a> 

<ul id="wx514">
<li id="wx515">
<p id="wx516">Amerikansk romsonde som 4. juli 2005 sendte et innslagslegeme, utstyrt med kameraer, inn i kjernen til <a href="/wno/Komet" title="Komet" wx:linktype="known" wx:pagename="Komet" wx:page_id="18627" id="wx517">kometen</a> Tempel 1 med høy hastighet (over 10 km/s). Observasjoner av innslaget skaffet kunnskap om kjernens beskaffenhet. Modersonden har i ettertid fått nye oppgaver.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx518">
<li id="wx519"><a href="/wno/New_Horizons" title="New Horizons" wx:linktype="known" wx:pagename="New_Horizons" wx:page_id="108412" id="wx520">New Horizons Pluto-Kuiper Belt Mission</a> 

<ul id="wx521">
<li id="wx522">
<p id="wx523">Skutt opp <a href="/wno/19._januar" title="19. januar" wx:linktype="known" wx:pagename="19._januar" wx:page_id="1331" id="wx524">19. januar</a> <a href="/wno/2006" title="2006" wx:linktype="known" wx:pagename="2006" wx:page_id="13108" id="wx525">2006</a>, passerte Jupiter februar 2007. Romsonden kommer til dvergplaneten <a href="/wno/134340_Pluto" title="134340 Pluto" wx:linktype="known" wx:pagename="134340_Pluto" wx:page_id="319355" id="wx526">Pluto</a> i <a href="/wno/2015" title="2015" wx:linktype="known" wx:pagename="2015" wx:page_id="14699" id="wx527">2015</a>. Deretter vil man forsøke å sende sonden forbi ett eller flere <a href="/wno/Kuiper-legemer" title="Kuiper-legemer" wx:linktype="known" wx:pagename="Kuiper-legemer" wx:page_id="22625" id="wx528">Kuiper-legemer</a>.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<ul id="wx529">
<li id="wx530"><a href="/wno/Dawn_%28romsonde%29" title="Dawn (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Dawn_(romsonde)" wx:page_id="108979" id="wx531">Dawn</a> 

<ul id="wx532">
<li id="wx533">
<p id="wx534">Et amerikansk prosjekt med formål å studere <a href="/wno/Dvergplanet" title="Dvergplanet" wx:linktype="known" wx:pagename="Dvergplanet" wx:page_id="182230" id="wx535">dvergplaneten</a> <a href="/wno/Ceres_%28dvergplanet%29" title="Ceres (dvergplanet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ceres_(dvergplanet)" wx:page_id="18252" id="wx536">Ceres</a> og <a href="/wno/Asteroide" title="Asteroide" wx:linktype="known" wx:pagename="Asteroide" wx:page_id="60" id="wx537">asteroiden</a> <a href="/wno/Vesta" title="Vesta" wx:linktype="known" wx:pagename="Vesta" wx:page_id="386739" id="wx538">Vesta</a>. Første operative romsonde som benytter ionmotorer. Dawn skulle etter planen skytes opp <a href="/wno/17._juni" title="17. juni" wx:linktype="known" wx:pagename="17._juni" wx:page_id="3021" id="wx539">17. juni</a> <a href="/wno/2006" title="2006" wx:linktype="known" wx:pagename="2006" wx:page_id="13108" id="wx540">2006</a>, komme til Vesta i oktober <a href="/wno/2010" title="2010" wx:linktype="known" wx:pagename="2010" wx:page_id="14694" id="wx541">2010</a>, og til Ceres ca. august <a href="/wno/2015" title="2015" wx:linktype="known" wx:pagename="2015" wx:page_id="14699" id="wx542">2015</a>. Etter budsjettoverskrideleser og tekniske problemer ble prosjektet kansellert, men så gjenopprettet etter kort tid. Oppskytingen fant til slutt sted 27. september 2007. Etter oppskytingen er planen at Dawn skal gå inn i bane rundt Vesta i august 2011. I mai 2012 settes kursen mot Ceres, som Dawn skal gå inn i bane rundt i februar 2015.</p>
</li>
</ul>
</li>
</ul>

<a id="Eksterne_lenker" name="Eksterne_lenker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Eksterne lenker" id="wxsec6"><h2 id="wx543">Eksterne lenker</h2>

<ul id="wx544">
<li id="wx545"><a href="http://www.jpl.nasa.gov/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx546">JPL/NASA</a></li>

<li id="wx547"><a href="http://www.russianspaceweb.com/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx548">Russian Space Web</a></li>

<li id="wx549"><a href="http://www.esa.int/esaSC/index.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx550">ESA</a>
<p id="wx551">(Den europeiske romfartsorganisasjonen)</p>
</li>

<li id="wx552"><a href="http://www.jaxa.jp/missions/projects/sas/planetary/index_e.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx553">JAXA</a>
<p id="wx554">(Den japanske romfartsorganisasjonen)</p>
</li>

<li id="wx555"><a href="http://www.romfart.no" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx556">Norsk Astronautisk Forening</a></li>

<li id="wx557"><a href="http://www.romsenter.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx558">Norsk Romsenter</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Romsonder" page_id="264129"/>
<center id="wx559">
<table width="90%" class="toccolours" style="float:center;" id="wx560">
<tr id="wx561">
<td style="background:#ccccff" align="center" colspan="3" id="wx562"><a href="/wno/Romsonde" title="Romsonde" wx:linktype="self" wx:pagename="Romsonde" wx:page_id="22421" id="wx563">Romsonder</a>
<p id="wx564">i <a href="/wno/Solsystemet" title="Solsystemet" wx:linktype="known" wx:pagename="Solsystemet" wx:page_id="6330" id="wx565">solsystemet</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx566">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx567"><b id="wx568">Under utvikling:</b> <a href="/wno/Dawn_%28romsonde%29" title="Dawn (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Dawn_(romsonde)" wx:page_id="108979" id="wx569">Dawn</a>
<p id="wx570">| <a href="/wno/Planet-C" title="Planet-C" wx:linktype="known" wx:pagename="Planet-C" wx:page_id="265936" id="wx571">Planet-C</a> | <a href="/wno/Lunar_Reconnaissance_Orbiter" title="Lunar Reconnaissance Orbiter" wx:linktype="known" wx:pagename="Lunar_Reconnaissance_Orbiter" wx:page_id="152646" id="wx572">LRO</a> | <a href="/wno/Interstellar_Boundary_Explorer" title="Interstellar Boundary Explorer" wx:linktype="known" wx:pagename="Interstellar_Boundary_Explorer" wx:page_id="155127" id="wx573">IBEX</a>| <a href="/wno/Gaia_%28romsonde%29" title="Gaia (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Gaia_(romsonde)" wx:page_id="154628" id="wx574">Gaia</a> | <a href="/wno/Lunar_CRater_Observation_and_Sensing_Satellite" class="new" title="Lunar CRater Observation and Sensing Satellite" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Lunar_CRater_Observation_and_Sensing_Satellite" id="wx575">LCROSS</a> | <a href="/wno/ExoMars" class="new" title="ExoMars" wx:linktype="unknown" wx:pagename="ExoMars" id="wx576">ExoMars</a> | <a href="/wno/Juno_%28romsonde%29" class="new" title="Juno (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Juno_(romsonde)" id="wx577">Juno</a> | <a href="/wno/Neptune_Orbiter" class="new" title="Neptune Orbiter" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Neptune_Orbiter" id="wx578">Neptune Orbiter</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx579">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx580"><b id="wx581">Aktive i verdensrommet:</b> </td>
</tr>

<tr id="wx582">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx583">
<p id="wx584">- <b id="wx585"><a href="/wno/Solen" title="Solen" wx:linktype="known" wx:pagename="Solen" wx:page_id="3449" id="wx586">Sol</a>-studier:</b> <a href="/wno/TRACE" class="new" title="TRACE" wx:linktype="unknown" wx:pagename="TRACE" id="wx587">TRACE</a> | <a href="/wno/Advanced_Composition_Explorer" class="new" title="Advanced Composition Explorer" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Advanced_Composition_Explorer" id="wx588">ACE</a> | <a href="/wno/Reuven_Ramaty_High_Energy_Solar_Spectroscopic_Imager" class="new" title="Reuven Ramaty High Energy Solar Spectroscopic Imager" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Reuven_Ramaty_High_Energy_Solar_Spectroscopic_Imager" id="wx589">RHESSI</a> | <a href="/wno/Hinode_%28romsonde%29" class="new" title="Hinode (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Hinode_(romsonde)" id="wx590">Hinode</a> | <a href="/wno/Solar_and_Heliospheric_Observatory" title="Solar and Heliospheric Observatory" wx:linktype="known" wx:pagename="Solar_and_Heliospheric_Observatory" wx:page_id="388745" id="wx591">SOHO</a> | <a href="/wno/Ulysses_%28romsonde%29" class="new" title="Ulysses (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ulysses_(romsonde)" id="wx592">Ulysses</a> | <a href="/wno/Stereo_%28romsonde%29" title="Stereo (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Stereo_(romsonde)" wx:page_id="146753" id="wx593">STEREO</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx594">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx595">
<p id="wx596">- <b id="wx597"><a href="/wno/Merkur_%28planet%29" title="Merkur (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Merkur_(planet)" wx:page_id="20501" id="wx598">Merkur</a>:</b> <a href="/wno/Messenger_%28romsonde%29" title="Messenger (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Messenger_(romsonde)" wx:page_id="147308" id="wx599">MESSENGER</a> | - <b id="wx600"><a href="/wno/Venus_%28planet%29" title="Venus (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Venus_(planet)" wx:page_id="20500" id="wx601">Venus</a>:</b> <a href="/wno/Venus_Express" title="Venus Express" wx:linktype="known" wx:pagename="Venus_Express" wx:page_id="137365" id="wx602">Venus Express</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx603">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx604">
<p id="wx605">- <b id="wx606">Kometer og asteroider:</b> <a href="/wno/Rosetta" title="Rosetta" wx:linktype="known" wx:pagename="Rosetta" wx:page_id="264354" id="wx607">Rosetta</a> | <a href="/wno/Deep_Impact_%28romsonde%29" title="Deep Impact (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Deep_Impact_(romsonde)" wx:page_id="62078" id="wx608">Deep Impact</a> | <a href="/wno/Hayabusa" title="Hayabusa" wx:linktype="known" wx:pagename="Hayabusa" wx:page_id="96150" id="wx609">Hayabusa</a> | <a href="/wno/Stardust_%28romsonde%29" title="Stardust (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Stardust_(romsonde)" wx:page_id="348952" id="wx610">Stardust</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx611">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx612">
<p id="wx613">- <b id="wx614"><a href="/wno/Mars_%28planet%29" title="Mars (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_(planet)" wx:page_id="3177" id="wx615">Mars</a>-overflaten:</b> <a href="/wno/Spirit_%28Mars-rover%29" title="Spirit (Mars-rover)" wx:linktype="known" wx:pagename="Spirit_(Mars-rover)" wx:page_id="107755" id="wx616">Spirit</a> | <a href="/wno/Opportunity_%28Mars-rover%29" title="Opportunity (Mars-rover)" wx:linktype="known" wx:pagename="Opportunity_(Mars-rover)" wx:page_id="348964" id="wx617">Opportunity</a> | <a href="/wno/Phoenix_%28romsonde%29" title="Phoenix (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Phoenix_(romsonde)" wx:page_id="348621" id="wx618">Phoenix</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx619">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx620">
<p id="wx621">- <b id="wx622"><a href="/wno/Mars_%28planet%29" title="Mars (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_(planet)" wx:page_id="3177" id="wx623">Mars</a>-bane:</b> <a href="/wno/Mars_Express_%28romsonde%29" title="Mars Express (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Express_(romsonde)" wx:page_id="327930" id="wx624">Mars Express</a> | <a href="/wno/Mars_Odyssey_%28romsonde%29" title="Mars Odyssey (romsonde)" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Odyssey_(romsonde)" wx:page_id="327931" id="wx625">Mars Odyssey</a> | <a href="/wno/Mars_Reconnaissance_Orbiter" title="Mars Reconnaissance Orbiter" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Reconnaissance_Orbiter" wx:page_id="357506" id="wx626">Mars Reconnaissance Orbiter</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx627">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx628">
<p id="wx629">- <b id="wx630">Det ytre Solsystemet:</b> - <b id="wx631"><a href="/wno/Saturn_%28planet%29" title="Saturn (planet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Saturn_(planet)" wx:page_id="20503" id="wx632">Saturn</a>:</b> <a href="/wno/Cassini-Huygens" title="Cassini-Huygens" wx:linktype="known" wx:pagename="Cassini-Huygens" wx:page_id="11246" id="wx633">Cassini-Huygens</a> | - <b id="wx634"><a href="/wno/Pluto_%28dvergplanet%29" title="Pluto (dvergplanet)" wx:linktype="known" wx:pagename="Pluto_(dvergplanet)" wx:page_id="189772" id="wx635">Pluto</a>:</b> <a href="/wno/New_Horizons" title="New Horizons" wx:linktype="known" wx:pagename="New_Horizons" wx:page_id="108412" id="wx636">New Horizons</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx637">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx638">
<p id="wx639">- <b id="wx640">Det ytre rom:</b> <a href="/wno/Voyager_1" title="Voyager 1" wx:linktype="known" wx:pagename="Voyager_1" wx:page_id="146226" id="wx641">Voyager 1</a> | <a href="/wno/Voyager_2" title="Voyager 2" wx:linktype="known" wx:pagename="Voyager_2" wx:page_id="146482" id="wx642">Voyager 2</a> |</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx643">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx644"><b id="wx645">Tidligere:</b> <a href="/wno/Luna-programmet" title="Luna-programmet" wx:linktype="known" wx:pagename="Luna-programmet" wx:page_id="199598" id="wx646">Luna (58-76)</a>
<p id="wx647">| <a href="/wno/Venera-programmet" class="new" title="Venera-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Venera-programmet" id="wx648">Venera</a> | <a href="/wno/Mars-programmet" class="new" title="Mars-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mars-programmet" id="wx649">Mars</a> | <a href="/wno/Zond-programmet" class="new" title="Zond-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Zond-programmet" id="wx650">Zond</a> | <a href="/wno/Ranger-programmet" title="Ranger-programmet" wx:linktype="known" wx:pagename="Ranger-programmet" wx:page_id="265881" id="wx651">Ranger (61-65)</a> | <a href="/wno/Fobos-programmet" class="new" title="Fobos-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Fobos-programmet" id="wx652">Fobos</a> | <a href="/wno/Mariner-programmet" class="new" title="Mariner-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mariner-programmet" id="wx653">Mariner</a> | <a href="/wno/Viking_1_%28romsonde%29" class="new" title="Viking 1 (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Viking_1_(romsonde)" id="wx654">Viking 1</a> | <a href="/wno/Viking_2_%28romsonde%29" class="new" title="Viking 2 (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Viking_2_(romsonde)" id="wx655">Viking 2</a> | <a href="/wno/Pioneer_Venus_1" class="new" title="Pioneer Venus 1" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Pioneer_Venus_1" id="wx656">Pioneer Venus 1</a> | <a href="/wno/Pioneer_10" title="Pioneer 10" wx:linktype="known" wx:pagename="Pioneer_10" wx:page_id="198487" id="wx657">Pioneer 10 (72-05)</a> | <a href="/wno/Pioneer_11" title="Pioneer 11" wx:linktype="known" wx:pagename="Pioneer_11" wx:page_id="198489" id="wx658">Pioneer 11 (73-05)</a> |<a href="/wno/Surveyor-programmet" class="new" title="Surveyor-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Surveyor-programmet" id="wx659">Surveyor</a> | <a href="/wno/Lunar_Orbiter-programmet" class="new" title="Lunar Orbiter-programmet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Lunar_Orbiter-programmet" id="wx660">Lunar Orbiter</a> | <a href="/wno/Giotto_%28romsonde%29" class="new" title="Giotto (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Giotto_(romsonde)" id="wx661">Giotto</a> | <a href="/wno/Magellan_%28romsonde%29" class="new" title="Magellan (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Magellan_(romsonde)" id="wx662">Magellan</a> | <a href="/wno/Galileo-sonden" title="Galileo-sonden" wx:linktype="known" wx:pagename="Galileo-sonden" wx:page_id="132692" id="wx663">Galileo (89-03)</a> | <a href="/wno/Clementine" class="new" title="Clementine" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Clementine" id="wx664">Clementine (94)</a> | <a href="/wno/Mars_Pathfinder" class="new" title="Mars Pathfinder" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mars_Pathfinder" id="wx665">Mars Pathfinder (96-98)</a> | <a href="/wno/Lunar_Prospector" class="new" title="Lunar Prospector" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Lunar_Prospector" id="wx666">Lunar Prospector (98-99)</a> | <a href="/wno/NEAR_Shoemaker" class="new" title="NEAR Shoemaker" wx:linktype="unknown" wx:pagename="NEAR_Shoemaker" id="wx667">NEAR Shoemaker</a> | <a href="/wno/SMART-1" class="new" title="SMART-1" wx:linktype="unknown" wx:pagename="SMART-1" id="wx668">SMART-1</a> | <a href="/wno/Genesis_%28romsonde%29" class="new" title="Genesis (romsonde)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Genesis_(romsonde)" id="wx669">Genesis</a> | <a href="/wno/Mars_Climate_Orbiter" class="new" title="Mars Climate Orbiter" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mars_Climate_Orbiter" id="wx670">Mars Climate Orbiter</a> | <a href="/wno/Mars_Global_Surveyor" title="Mars Global Surveyor" wx:linktype="known" wx:pagename="Mars_Global_Surveyor" wx:page_id="425581" id="wx671">Mars Global Surveyor</a> | <a href="/wno/Sakigake" class="new" title="Sakigake" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Sakigake" id="wx672">Sakigake</a> | <a href="/wno/Wilkinson_Microwave_Anisotropy_Probe" class="new" title="Wilkinson Microwave Anisotropy Probe" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Wilkinson_Microwave_Anisotropy_Probe" id="wx673">WMAP</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx674">
<td align="left" style="font-size: 90%;" colspan="3" id="wx675">
<p id="wx676">Teknologi: <a href="/wno/Radioisotopgenerator" title="Radioisotopgenerator" wx:linktype="known" wx:pagename="Radioisotopgenerator" wx:page_id="264196" id="wx677">Radioisotopgenerator</a> | <a href="/wno/R-7_Semjorka" class="new" title="R-7 Semjorka" wx:linktype="unknown" wx:pagename="R-7_Semjorka" id="wx678">R-7 rakett</a></p>
</td>
</tr>
</table>
</center>

<wx:templateend start="wx_t3"/>
<wx:template id="wx_t4" pagename="Mal:Universet" page_id="351319"/>
<table class="toccolours" style="margin: 0; clear:both; text-align:center; width:100%" id="wx679">
<tr id="wx680">
<th style="background:lightblue;" id="wx681"><a href="/wno/Universet" title="Universet" wx:linktype="known" wx:pagename="Universet" wx:page_id="5182" id="wx682">Universet</a> <small class="editlink noprint plainlinksneverexpand" id="wx683">- <a href="http://no.wikipedia.org/w/wiki.phtml?title=Mal:Universet&amp;action=edit" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx684">rediger</a></small> </th>
</tr>

<tr id="wx685">
<td style="font-size:85%;" id="wx686"/>
</tr>

<tr id="wx687">
<td align="center" id="wx688"><a href="/wno/Universet" title="Universet" wx:linktype="known" wx:pagename="Universet" wx:page_id="5182" id="wx689">Universet</a>
<p id="wx690">består av <a href="/wno/Element%C3%A6rpartikkel" title="Elementærpartikkel" wx:linktype="known" wx:pagename="Elementærpartikkel" wx:page_id="37699" id="wx691">elementærpartikler</a> og <a href="/wno/Vakuum" title="Vakuum" wx:linktype="known" wx:pagename="Vakuum" wx:page_id="59866" id="wx692">vakuum</a>. Partiklene er fordelt ujevnt og partiklene og partikkelklynger benevnes forskjellig avhengig av <a href="/wno/Tetthet" title="Tetthet" wx:linktype="known" wx:pagename="Tetthet" wx:page_id="19455" id="wx693">tetthet</a> og <a href="/wno/Mengde" title="Mengde" wx:linktype="known" wx:pagename="Mengde" wx:page_id="2991" id="wx694">mengde</a>; <a href="/wno/Klynge" title="Klynge" wx:linktype="known" wx:pagename="Klynge" wx:page_id="172669" id="wx695">klyngene</a> spenner fra <a href="/wno/Element%C3%A6rpartikkel" title="Elementærpartikkel" wx:linktype="known" wx:pagename="Elementærpartikkel" wx:page_id="37699" id="wx696">subatomære partikler</a> til <a href="/wno/Sort_hull" title="Sort hull" wx:linktype="known" wx:pagename="Sort_hull" wx:page_id="55468" id="wx697">sorte hull</a>. <a href="/wno/Det_observerbare_universet" title="Det observerbare universet" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_observerbare_universet" wx:page_id="285643" id="wx698">Det observerbare universet</a> er den delen av universet <a href="/wno/Lys" title="Lys" wx:linktype="known" wx:pagename="Lys" wx:page_id="2459" id="wx699">lys</a> kan ha nådd oss fra siden universet ble skapt. Muligens inneholder universet kun 4% <a href="/wno/Lysende_materie" class="new" title="Lysende materie" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Lysende_materie" id="wx700">lysende materie</a>, mens 22% er <a href="/wno/M%C3%B8rk_materie" title="Mørk materie" wx:linktype="known" wx:pagename="Mørk_materie" wx:page_id="254978" id="wx701">mørk materie</a> og 74% <a href="/wno/M%C3%B8rk_energi" title="Mørk energi" wx:linktype="known" wx:pagename="Mørk_energi" wx:page_id="379451" id="wx702">mørk energi</a>.</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx703">
<th id="wx704">
<p id="wx705">En <a href="/wno/Mengde" title="Mengde" wx:linktype="known" wx:pagename="Mengde" wx:page_id="2991" id="wx706">mengde</a> av partikkelklynger i <a href="/wno/Vakuum" title="Vakuum" wx:linktype="known" wx:pagename="Vakuum" wx:page_id="59866" id="wx707">vakuum</a> er:</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx708">
<td align="center" id="wx709"><a href="/wno/Gass" title="Gass" wx:linktype="known" wx:pagename="Gass" wx:page_id="15030" id="wx710">Gass</a>
<p id="wx711">| <a href="/wno/Atmosf%C3%A6re" title="Atmosfære" wx:linktype="known" wx:pagename="Atmosfære" wx:page_id="148090" id="wx712">Atmosfære</a> | <a href="/wno/Solvind" title="Solvind" wx:linktype="known" wx:pagename="Solvind" wx:page_id="117474" id="wx713">Solvind</a> | <a href="/wno/Stjernevind" title="Stjernevind" wx:linktype="known" wx:pagename="Stjernevind" wx:page_id="379453" id="wx714">Stjernevind</a> | <a href="/wno/Kosmisk_str%C3%A5ling" title="Kosmisk stråling" wx:linktype="known" wx:pagename="Kosmisk_stråling" wx:page_id="343108" id="wx715">Kosmisk stråling</a> | <a href="/wno/Asteroidebeltet" title="Asteroidebeltet" wx:linktype="known" wx:pagename="Asteroidebeltet" wx:page_id="24630" id="wx716">Asteroidebeltet</a> | <a href="/wno/Stjernehop" title="Stjernehop" wx:linktype="known" wx:pagename="Stjernehop" wx:page_id="490570" id="wx717">Stjernehop</a>, <a href="/wno/Stjernet%C3%A5ke" title="Stjernetåke" wx:linktype="known" wx:pagename="Stjernetåke" wx:page_id="282012" id="wx718">Stjernetåke</a> | <a href="/wno/Solsystem" title="Solsystem" wx:linktype="known" wx:pagename="Solsystem" wx:page_id="1036" id="wx719">Solsystem</a> | <a href="/wno/Galaksehop" title="Galaksehop" wx:linktype="known" wx:pagename="Galaksehop" wx:page_id="339721" id="wx720">Galaksehop</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx721">
<th id="wx722"><a href="/wno/Galakse" title="Galakse" wx:linktype="known" wx:pagename="Galakse" wx:page_id="3474" id="wx723">Galakserelaterte</a>
<p id="wx724">artikler:</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx725">
<td align="center" id="wx726"><a href="/wno/Aktiv_galakse" title="Aktiv galakse" wx:linktype="known" wx:pagename="Aktiv_galakse" wx:page_id="163298" id="wx727">Aktiv galakse</a>
<p id="wx728">(<a href="/wno/Seyfert" title="Seyfert" wx:linktype="known" wx:pagename="Seyfert" wx:page_id="379446" id="wx729">Seyfert</a>, <a href="/wno/Kvasar" title="Kvasar" wx:linktype="known" wx:pagename="Kvasar" wx:page_id="163293" id="wx730">Kvasar</a>, <a href="/wno/Blazar" title="Blazar" wx:linktype="known" wx:pagename="Blazar" wx:page_id="379447" id="wx731">Blazar</a>) | <a href="/wno/Melkeveien" title="Melkeveien" wx:linktype="known" wx:pagename="Melkeveien" wx:page_id="10212" id="wx732">Melkeveien</a> | <a href="/wno/Messierobjekt" title="Messierobjekt" wx:linktype="known" wx:pagename="Messierobjekt" wx:page_id="274845" id="wx733">Messierobjekt</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx734">
<th id="wx735">
<p id="wx736">Stjernerelaterte artikler inkl. <a href="/wno/Spektralklasse" title="Spektralklasse" wx:linktype="known" wx:pagename="Spektralklasse" wx:page_id="448935" id="wx737">spektralklasser</a>:</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx738">
<td align="center" id="wx739"><a href="/wno/Astronomi" title="Astronomi" wx:linktype="known" wx:pagename="Astronomi" wx:page_id="494109" id="wx740">Astronomi</a>
<p id="wx741">| <a href="/wno/Brun_dverg" title="Brun dverg" wx:linktype="known" wx:pagename="Brun_dverg" wx:page_id="290794" id="wx742">Brun dverg</a> | <a href="/wno/Hvit_dverg" title="Hvit dverg" wx:linktype="known" wx:pagename="Hvit_dverg" wx:page_id="472141" id="wx743">Hvit dverg</a> | <a href="/wno/Stjerne_%28astronomi%29" title="Stjerne (astronomi)" wx:linktype="known" wx:pagename="Stjerne_(astronomi)" wx:page_id="79863" id="wx744">Stjerne</a> | <a href="/wno/R%C3%B8d_kjempe_%28astronomi%29" title="Rød kjempe (astronomi)" wx:linktype="known" wx:pagename="Rød_kjempe_(astronomi)" wx:page_id="451571" id="wx745">Rød kjempe</a> | <a href="/wno/Neutronstjerne" title="Neutronstjerne" wx:linktype="known" wx:pagename="Neutronstjerne" wx:page_id="79865" id="wx746">Neutronstjerne</a> (<a href="/wno/Pulsar" title="Pulsar" wx:linktype="known" wx:pagename="Pulsar" wx:page_id="277958" id="wx747">pulsar</a>, <a href="/wno/Rrat" class="new" title="Rrat" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Rrat" id="wx748">rrat</a>, <a href="/wno/Magnetar" title="Magnetar" wx:linktype="known" wx:pagename="Magnetar" wx:page_id="240888" id="wx749">magnetar</a>, <a href="/wno/Q-stjerne" class="new" title="Q-stjerne" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Q-stjerne" id="wx750">Q-stjerne</a>) | <a href="/wno/Preon-stjerne" class="new" title="Preon-stjerne" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Preon-stjerne" id="wx751">preon-stjerne</a> | <a href="/wno/Kvarkstjerne" title="Kvarkstjerne" wx:linktype="known" wx:pagename="Kvarkstjerne" wx:page_id="351305" id="wx752">Kvarkstjerne</a> | <a href="/wno/Sort_hull" title="Sort hull" wx:linktype="known" wx:pagename="Sort_hull" wx:page_id="55468" id="wx753">Sort hull</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx754">
<th id="wx755">
<p id="wx756">Stjernebegivenheter:</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx757">
<td align="center" id="wx758"><a href="/wno/Supernova" title="Supernova" wx:linktype="known" wx:pagename="Supernova" wx:page_id="167722" id="wx759">Supernova</a>
<p id="wx760">| <a href="/wno/Hypernova" title="Hypernova" wx:linktype="known" wx:pagename="Hypernova" wx:page_id="110562" id="wx761">Hypernova</a> | <a href="/wno/Planetarisk_t%C3%A5ke" title="Planetarisk tåke" wx:linktype="known" wx:pagename="Planetarisk_tåke" wx:page_id="284193" id="wx762">Planetarisk tåke</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx763">
<th id="wx764">
<p id="wx765">Mindre himmellegemer:</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx766">
<td align="center" id="wx767"><a href="/wno/Gasskjempe" title="Gasskjempe" wx:linktype="known" wx:pagename="Gasskjempe" wx:page_id="31217" id="wx768">Gasskjempe</a>
<p id="wx769">| <a href="/wno/Planet" title="Planet" wx:linktype="known" wx:pagename="Planet" wx:page_id="880" id="wx770">Planet</a> | <a href="/wno/M%C3%A5ne" title="Måne" wx:linktype="known" wx:pagename="Måne" wx:page_id="10605" id="wx771">Måne</a> | <a href="/wno/Komet" title="Komet" wx:linktype="known" wx:pagename="Komet" wx:page_id="18627" id="wx772">Komet</a> | <a href="/wno/Meteoritt" title="Meteoritt" wx:linktype="known" wx:pagename="Meteoritt" wx:page_id="160562" id="wx773">Meteoritt</a> (<a href="/wno/Meteor" title="Meteor" wx:linktype="known" wx:pagename="Meteor" wx:page_id="101785" id="wx774">meteor</a>) | <a href="/wno/Dvergplanet" title="Dvergplanet" wx:linktype="known" wx:pagename="Dvergplanet" wx:page_id="182230" id="wx775">Dvergplanet</a> (<a href="/wno/Asteroide" title="Asteroide" wx:linktype="known" wx:pagename="Asteroide" wx:page_id="60" id="wx776">asteroide</a>, <a href="/wno/Planetoide" title="Planetoide" wx:linktype="known" wx:pagename="Planetoide" wx:page_id="411015" id="wx777">planetoide</a>)</p>
</td>
</tr>

<tr id="wx778">
<td align="center" id="wx779"><b id="wx780"><a href="/wno/Romfart" title="Romfart" wx:linktype="known" wx:pagename="Romfart" wx:page_id="22282" id="wx781">Romfart</a>:</b> </td>
</tr>

<tr id="wx782">
<td align="center" id="wx783"><a href="/wno/Romelevator" title="Romelevator" wx:linktype="known" wx:pagename="Romelevator" wx:page_id="388893" id="wx784">Romelevator</a>
<p id="wx785">| <a href="/wno/Romfart%C3%B8y" title="Romfartøy" wx:linktype="known" wx:pagename="Romfartøy" wx:page_id="258960" id="wx786">Romfartøy</a> (<a href="/wno/Romferge" title="Romferge" wx:linktype="known" wx:pagename="Romferge" wx:page_id="22428" id="wx787">romferge</a>, <a href="/wno/Romskip" title="Romskip" wx:linktype="known" wx:pagename="Romskip" wx:page_id="227110" id="wx788">romskip</a>) | <a href="/wno/Romsonde" title="Romsonde" wx:linktype="self" wx:pagename="Romsonde" wx:page_id="22421" id="wx789">Romsonde</a> | <a href="/wno/Romstasjon" title="Romstasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Romstasjon" wx:page_id="22426" id="wx790">Romstasjon</a> | <a href="/wno/Romfarer" title="Romfarer" wx:linktype="known" wx:pagename="Romfarer" wx:page_id="33112" id="wx791">Romfarer</a></p>
</td>
</tr>

<tr id="wx792">
<th id="wx793">
<p id="wx794">Andre emner:</p>
</th>
</tr>

<tr id="wx795">
<td align="center" id="wx796"><a href="/wno/Himmelhvelving" title="Himmelhvelving" wx:linktype="known" wx:pagename="Himmelhvelving" wx:page_id="393646" id="wx797">Himmelhvelving</a>
<p id="wx798">| <a href="/wno/Himmellegeme" title="Himmellegeme" wx:linktype="known" wx:pagename="Himmellegeme" wx:page_id="79849" id="wx799">Himmellegeme</a> | <a href="/wno/Naturlig_satellitt" title="Naturlig satellitt" wx:linktype="known" wx:pagename="Naturlig_satellitt" wx:page_id="5013" id="wx800">Satellitt (Drabant)</a> | <a href="/wno/Oml%C3%B8psbane" class="new" title="Omløpsbane" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Omløpsbane" id="wx801">Omløpsbane</a> | <a href="/wno/Kosmologi" title="Kosmologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Kosmologi" wx:page_id="5184" id="wx802">Kosmologi</a> | <a href="/wno/Big_Bang" title="Big Bang" wx:linktype="known" wx:pagename="Big_Bang" wx:page_id="18625" id="wx803">Big Bang</a> | <a href="/wno/Big_Crunch" title="Big Crunch" wx:linktype="known" wx:pagename="Big_Crunch" wx:page_id="490648" id="wx804">Big Crunch</a> | <a href="/wno/Big_Rip" class="new" title="Big Rip" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Big_Rip" id="wx805">Big Rip</a> | <a href="/wno/Ormehull" title="Ormehull" wx:linktype="known" wx:pagename="Ormehull" wx:page_id="401617" id="wx806">Ormehull</a></p>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t4"/>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Romsonde" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx807">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx808"><a href="/wno/Kategori:Opprydning_2008-12" class="new" title="Kategori:Opprydning 2008-12" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kategori:Opprydning_2008-12" id="wx809">Opprydning 2008-12</a></span> | <span dir="ltr" id="wx810"><a href="/wno/Kategori:Fargemaler" title="Kategori:Fargemaler" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Fargemaler" wx:page_id="139220" id="wx811">Fargemaler</a></span> | <span dir="ltr" id="wx812"><a href="/wno/Kategori:Romfart" title="Kategori:Romfart" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Romfart" wx:page_id="21948" id="wx813">Romfart</a></span> | <span dir="ltr" id="wx814"><a href="/wno/Kategori:Romsonder" title="Kategori:Romsonder" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Romsonder" wx:page_id="137368" id="wx815">Romsonder</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://als.wikipedia.org/wiki/Raumsonde" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="als:Raumsonde" id="wx816">Alemannisch</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Sonda_espacial" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Sonda_espacial" id="wx817">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Kosmick%C3%A1_sonda" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Kosmická_sonda" id="wx818">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Rumsonde" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Rumsonde" id="wx819">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Raumsonde" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Raumsonde" id="wx820">Deutsch</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%94%CE%B9%CE%B1%CF%83%CF%84%CE%B7%CE%BC%CE%B9%CE%BA%CE%AE_%CF%83%CF%85%CF%83%CE%BA%CE%B5%CF%85%CE%AE" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Διαστημική_συσκευή" id="wx821">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Space_probe" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Space_probe" id="wx822">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Sonda_espacial" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Sonda_espacial" id="wx823">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Kosmosondilo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Kosmosondilo" id="wx824">Esperanto</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%DA%A9%D8%A7%D9%88%D8%B4%DA%AF%D8%B1_%D9%81%D8%B6%D8%A7%DB%8C%DB%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:کاوشگر_فضایی" id="wx825">فارسی</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Sonde_spatiale" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Sonde_spatiale" id="wx826">Français</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Sonda_spaziale" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Sonda_spaziale" id="wx827">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%92%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%99%D7%AA" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:גשושית" id="wx828">עברית</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Starpplan%C4%93tu_zonde" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Starpplanētu_zonde" id="wx829">Latviešu</a> | <a href="http://lb.wikipedia.org/wiki/Raumsond" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lb:Raumsond" id="wx830">Lëtzebuergesch</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Kosminis_zondas" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Kosminis_zondas" id="wx831">Lietuvių</a> | <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/%C5%B0rszonda" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hu:Űrszonda" id="wx832">Magyar</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Ruimtesonde" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Ruimtesonde" id="wx833">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%AE%87%E5%AE%99%E6%8E%A2%E6%9F%BB%E6%A9%9F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:宇宙探査機" id="wx834">日本語</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Romsonde" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Romsonde" id="wx835">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://nds.wikipedia.org/wiki/Ruumsond" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nds:Ruumsond" id="wx836">Plattdüütsch</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Sonda_kosmiczna" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Sonda_kosmiczna" id="wx837">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Sonda_espacial" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Sonda_espacial" id="wx838">Português</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%BC%D0%B5%D0%B6%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Автоматическая_межпланетная_станция" id="wx839">Русский</a> | <a href="http://sk.wikipedia.org/wiki/Kozmick%C3%A1_sonda" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sk:Kozmická_sonda" id="wx840">Slovenčina</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Avaruusluotain" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Avaruusluotain" id="wx841">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Rymdsond" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Rymdsond" id="wx842">Svenska</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E7%A9%BA%E9%97%B4%E6%8E%A2%E6%B5%8B%E5%99%A8" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:空间探测器" id="wx843">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"/>
<wx:templatearguments for="wx_t3"/>
<wx:templatearguments for="wx_t4"/>
</html>
