<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Modernisme</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Modernisme"/>
<meta name="wx_page_id" content="56121"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Modernisme" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Modernisme</h1>

<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Forbedringspotensiale" page_id="216615"/>
<div class="vedlikehold utbedring" id="wx2"><a href="/wno/Bilde:Crystal_Clear_action_configure.png" title="" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Crystal_Clear_action_configure.png" id="wx3"><img src="/wno/Bilde:Crystal_Clear_action_configure.png" alt="" width="20" id="wx4"/></a><b id="wx5">Forbedringspotensial:</b>
<p id="wx6">Denne artikkelen har forbedringspotensial.</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t1"/>
<p id="wx7"><b id="wx8">Modernisme</b> betegner en mengde kulturelle bevegelser med opphav i de store endringene som fant sted i vesten mot slutten av det <a href="/wno/19._%C3%A5rhundre" title="19. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="19._århundre" wx:page_id="5149" id="wx9">19. århundre</a> og utover i det <a href="/wno/20._%C3%A5rhundre" title="20. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="20._århundre" wx:page_id="5152" id="wx10">20. århundre</a>. Begrepet favner en rekke til dels svært <a href="/wno/Radikal" title="Radikal" wx:linktype="known" wx:pagename="Radikal" wx:page_id="471612" id="wx11">radikale</a> bevegelser innen <a href="/wno/Kunst" title="Kunst" wx:linktype="known" wx:pagename="Kunst" wx:page_id="538" id="wx12">kunst</a>, <a href="/wno/Arkitektur" title="Arkitektur" wx:linktype="known" wx:pagename="Arkitektur" wx:page_id="494110" id="wx13">arkitektur</a>, <a href="/wno/Musikk" title="Musikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Musikk" wx:page_id="656" id="wx14">musikk</a>, <a href="/wno/Litteratur" title="Litteratur" wx:linktype="known" wx:pagename="Litteratur" wx:page_id="620" id="wx15">litteratur</a> og <a href="/wno/Kunsth%C3%A5ndverk" title="Kunsthåndverk" wx:linktype="known" wx:pagename="Kunsthåndverk" wx:page_id="77410" id="wx16">kunsthåndverk</a> som vokste frem i denne perioden.</p>

<p id="wx17">Modernistisk tankegang legger vekt på menneskets evne til å skape, forbedre og forandre sine omgivelser, ved hjelp av vitenskap, teknologi eller eksperimentering. Modernismen gikk inn for å undersøke alle sider av tilværelsen på nytt, fra handel til <a href="/wno/Filosofi" title="Filosofi" wx:linktype="known" wx:pagename="Filosofi" wx:page_id="494129" id="wx18">filosofi</a>, med det formål å finne ut hva som «bremset» fremgangen for slik å kunne finne nye og mer progressive måter å oppnå de samme tingene på.</p>

<p id="wx19">Modernismen omfavner nåtiden og forandringen, og står slik mot mange akademiske og historiske konvensjoner. De «tradisjonelle» uttrykksmåtene - arkitektur, litteratur, tro, samfunnets organisering og dagliglivet - var alle utdatert. Man ønsket en mer direkte konfrontasjon med de nye økonomiske, sosiale og politiske betingelsene som hadde oppstått i en etterhvert full-industrialisert tilværelse. Noen deler det 20. århundre mellom to bevegelser: modernismen og <a href="/wno/Postmodernisme" title="Postmodernisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Postmodernisme" wx:page_id="22851" id="wx20">postmodernismen</a>, mens andre ser disse to som to sider av samme bevegelse.</p>

<wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:TOC_left" page_id="94794"/>
<table style="float:left; border:none; background:none; padding:0.5em 1.5em 1em 0; margin:0 0.5em 0.5em 0;" cellspacing="0" cellpadding="0" id="toc">
<tr id="wx21">
<td id="wx22">
<div id="wx_toc"/>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t2"/>
<a id="Definisjon_og_ordforklaring" name="Definisjon_og_ordforklaring"/>
<wx:section level="2" title="Definisjon og ordforklaring" id="wxsec2"><h2 id="wx23">Definisjon og ordforklaring</h2>

<p id="wx24">Modernismen må ikke forveksles med <a href="/wno/Modernitet" class="new" title="Modernitet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Modernitet" id="wx25">moderniteten</a>, som betegner vestens nyere historie fra opplysningstiden fram til i dag.</p>

<a id="Forspill_og_fremvekst" name="Forspill_og_fremvekst"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Forspill og fremvekst" id="wxsec3"><h2 id="wx26">Forspill og fremvekst</h2>

<p id="wx27">Første halvdel av det <a href="/wno/19._%C3%A5rhundre" title="19. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="19._århundre" wx:page_id="5149" id="wx28">19. århundre</a> i <a href="/wno/Europa" title="Europa" wx:linktype="known" wx:pagename="Europa" wx:page_id="398874" id="wx29">Europa</a> rommet mange kriger og revolusjoner, en manifestering av ideene som tilhører <a href="/wno/Romantikken" title="Romantikken" wx:linktype="known" wx:pagename="Romantikken" wx:page_id="6342" id="wx30">romantikken</a>: vekt på individets subjektive opplevelse, det overnaturlige, Naturens opphøydhet som motiv for kunsten, revolusjonære og radikale uttrykksformer og individuell frihet. Rundt midten av århundret hadde det utviklet seg en syntese av disse ideene og mer praktiske rettede tanker om stabile styresett, delvis med bakgrunn i de mislykkede «romantiske» og demokratiske <a href="/wno/Revolusjonene_i_1848" title="Revolusjonene i 1848" wx:linktype="known" wx:pagename="Revolusjonene_i_1848" wx:page_id="148066" id="wx31">revolusjonene i 1848</a>. Dette synes godt i <a href="/wno/Otto_von_Bismarck" title="Otto von Bismarck" wx:linktype="known" wx:pagename="Otto_von_Bismarck" wx:page_id="7228" id="wx32">Otto von Mismarcks</a> <i id="wx33"><a href="/wno/Realpolitik" class="new" title="Realpolitik" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Realpolitik" id="wx34">Realpolitik</a></i> og «praktiske» filosofier som <a href="/wno/Positivisme" title="Positivisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Positivisme" wx:page_id="139976" id="wx35">positivisme</a>. Perioden kalles ved ulike navn - i <a href="/wno/Storbritannia" title="Storbritannia" wx:linktype="known" wx:pagename="Storbritannia" wx:page_id="494013" id="wx36">Storbritannia</a> kalles den «<a href="/wno/Viktoriansk_tid" title="Viktoriansk tid" wx:linktype="known" wx:pagename="Viktoriansk_tid" wx:page_id="28121" id="wx37">viktoriansk tid</a>» - og sprang ut av en tanke om at virkeligheten er herre over subjektive oppfatninger.</p>

<p id="wx38">Avgjørende for denne tanken var et felles grunnlag av normer og institusjonelle rammer, så som <a href="/wno/Kristendommen" title="Kristendommen" wx:linktype="known" wx:pagename="Kristendommen" wx:page_id="582" id="wx39">kristendommens</a> religiøse normer, vitenskapelige normer fra den <a href="/wno/Klassisk_fysikk" title="Klassisk fysikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Klassisk_fysikk" wx:page_id="58572" id="wx40">klassiske fysikken</a> og at en oppfatning av at det å betrakte virkeligheten fra et objektivt ståsted ikke bare var mulig men også høyst ønskelig. Dette omtales som <a href="/wno/Realisme_%28ontologi%29" title="Realisme (ontologi)" wx:linktype="known" wx:pagename="Realisme_(ontologi)" wx:page_id="76504" id="wx41">realisme</a>. Innen <a href="/wno/Filosofi" title="Filosofi" wx:linktype="known" wx:pagename="Filosofi" wx:page_id="494129" id="wx42">filosofien</a> ble fornuften satt i høysetet av retninger som <a href="/wno/Rasjonalisme" title="Rasjonalisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Rasjonalisme" wx:page_id="197702" id="wx43">rasjonalisme</a>, <a href="/wno/Materialisme" title="Materialisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Materialisme" wx:page_id="172452" id="wx44">materialisme</a> og <a href="/wno/Positivisme" title="Positivisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Positivisme" wx:page_id="139976" id="wx45">positivisme</a>.</p>

<p id="wx46">Det fantes tankeretninger som gikk mot denne strømmen. Noen av dem var direkte etterkommere av romantiske tankeretninger. <a href="/wno/Agrarianisme" class="new" title="Agrarianisme" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Agrarianisme" id="wx47">Agrarianistiske</a> og vekkelsesorienterte bevegelser i kunst og diktning, særlig <a href="/wno/Det_prerafaelittiske_broderskap" title="Det prerafaelittiske broderskap" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_prerafaelittiske_broderskap" wx:page_id="107013" id="wx48">Det prerafaelittiske broderskap</a> og filosofen <a href="/wno/John_Ruskin" title="John Ruskin" wx:linktype="known" wx:pagename="John_Ruskin" wx:page_id="129754" id="wx49">John Ruskin</a>. Spesielt rasjonalismen møtte motstand. Særlig gjaldt det <a href="/wno/Hegel" title="Hegel" wx:linktype="known" wx:pagename="Hegel" wx:page_id="24654" id="wx50">Hegels</a> dialektiske syn svilisasjons- og historiesyn, som ble besvart av <a href="/wno/Friedrich_Nietzsche" title="Friedrich Nietzsche" wx:linktype="known" wx:pagename="Friedrich_Nietzsche" wx:page_id="11137" id="wx51">Friedrich Nietzsche</a> og <a href="/wno/S%C3%B8ren_Kierkegaard" title="Søren Kierkegaard" wx:linktype="known" wx:pagename="Søren_Kierkegaard" wx:page_id="11036" id="wx52">Søren Kierkegaard</a>, to viktige <a href="/wno/Eksistensialisme" title="Eksistensialisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Eksistensialisme" wx:page_id="26452" id="wx53">eksistensialister</a>. Til sammen utfordret disse ulike tankeretningene tanken om trygghet med grunnlag i <a href="/wno/Sivilisasjon" title="Sivilisasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Sivilisasjon" wx:page_id="122867" id="wx54">sivilisasjon</a>, <a href="/wno/Historie" title="Historie" wx:linktype="known" wx:pagename="Historie" wx:page_id="414" id="wx55">historie</a> eller <a href="/wno/Fornuft" class="new" title="Fornuft" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Fornuft" id="wx56">fornuft</a>.</p>

<p id="wx57">Fra <a href="/wno/1870-tallet" title="1870-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1870-tallet" wx:page_id="20216" id="wx58">1870-tallet</a> sto <a href="/wno/Utviklingsoptimisme" class="new" title="Utviklingsoptimisme" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Utviklingsoptimisme" id="wx59">utviklingsoptimismen</a>, det vil si oppfatningen av at historien og sivilisasjonen er naturlig fremadskridende og alltid av det gode. Forfattere som <a href="/wno/Wagner" title="Wagner" wx:linktype="known" wx:pagename="Wagner" wx:page_id="152675" id="wx60">Wagner</a> og <a href="/wno/Henrik_Ibsen" title="Henrik Ibsen" wx:linktype="known" wx:pagename="Henrik_Ibsen" wx:page_id="493937" id="wx61">Ibsen</a> møtte motbør blant sine egne for sin kritikk av samfunnene de levde i, og advarte mot at en stadig akselererende fremgang ville føre til at det individet ville stå løsrevet fra samfunnets normer og isolert fra sine medmennesker. Man diskuterte om ikke verdiene til kunstnerne var mer enn bare forskjellige fra samfunnets; Samfunnet ble satt som antitesen til fremgang og utvikling, slik at det i sin nåværende form ikke ville kunne bevege seg fremover. Filosofer trakk den tidligere optimismen i tvil. Arbeidene til <a href="/wno/Schopenhauer" title="Schopenhauer" wx:linktype="known" wx:pagename="Schopenhauer" wx:page_id="137185" id="wx62">Schopenhauer</a> ble kategorisert som pessimistiske med sitt syn på viljen, syn som blant andre <a href="/wno/Nietzsche" title="Nietzsche" wx:linktype="known" wx:pagename="Nietzsche" wx:page_id="52282" id="wx63">Nietzsche</a> senere trakk inn i sine tanker.</p>

<p id="wx64">To av de mest opprivende tenkerne fra perioden var <a href="/wno/Biologi" title="Biologi" wx:linktype="known" wx:pagename="Biologi" wx:page_id="111" id="wx65">biologen</a> <a href="/wno/Charles_Darwin" title="Charles Darwin" wx:linktype="known" wx:pagename="Charles_Darwin" wx:page_id="8827" id="wx66">Charles Darwin</a> og den politiske tenkeren <a href="/wno/Karl_Marx" title="Karl Marx" wx:linktype="known" wx:pagename="Karl_Marx" wx:page_id="614" id="wx67">Karl Marx</a>. Darwins lære om evolusjon gjennom <a href="/wno/Naturlig_utvalg" title="Naturlig utvalg" wx:linktype="known" wx:pagename="Naturlig_utvalg" wx:page_id="27043" id="wx68">naturlig utvalg</a> undergravde folkets religiøse overbevisninger og de intellektuelles tanker om menneskets som noe enestående. Tanken om at mennesket ble drevet av de samme impulsene som dyr skulle vise seg å være vanskelig å forene med tanken om menneskets edle ånd og sjel. Karl Marx viste på et vis en politisk variant av det samme: problemer i økonomien var ikke midlertidige eller forårsaket av noen spesiell ugjerning eller forhold i tiden, men heller forårsaket av fundamentale forhold i det <a href="/wno/Kapitalisme" title="Kapitalisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kapitalisme" wx:page_id="580" id="wx69">kapitalistiske system</a>. Darwins og Marx' tanker skulle begge skape bevegelser som var avgjørende for modernismens fremvekst.</p>

<p id="wx70">Samtidig og selvstendig vokste to nye ideer innen kunsten og litteraturen som skulle øve stor innflytelse frem i <a href="/wno/Frankrike" title="Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrike" wx:page_id="332" id="wx71">Frankrike</a>. Den første var <a href="/wno/Impresjonismen" title="Impresjonismen" wx:linktype="known" wx:pagename="Impresjonismen" wx:page_id="91407" id="wx72">impresjonismen</a>, en retning i malerkunsten som først og fremst fokuserte på arbeider gjort utendørs, ikke i studioer. Impresjonistiske malerier viste at mennesker ikke ser objekter, men <a href="/wno/Lys" title="Lys" wx:linktype="known" wx:pagename="Lys" wx:page_id="2459" id="wx73">lys</a>. Impresjonismen fikk en voksende tilhengerskare til tross for indre stridigheter, og fikk stadig større innflytelse. Til å begynne med ble impresjonistne avvist av den viktigste utstillingen i sin samtid, den statsstøttede <a href="/wno/Parissalongen" title="Parissalongen" wx:linktype="known" wx:pagename="Parissalongen" wx:page_id="92397" id="wx74">Parissalongen</a>; impresjonistene organiserte sine egne utstillinger på <a href="/wno/1870-tallet" title="1870-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1870-tallet" wx:page_id="20216" id="wx75">1870-</a> og <a href="/wno/1880-tallet" title="1880-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1880-tallet" wx:page_id="27029" id="wx76">1880-tallet</a> parallellt med Parisersalongen. Den såkalte <a href="/wno/De_refusertes_salong" title="De refusertes salong" wx:linktype="known" wx:pagename="De_refusertes_salong" wx:page_id="309071" id="wx77">refusertes salong</a> i <a href="/wno/1863" title="1863" wx:linktype="known" wx:pagename="1863" wx:page_id="4628" id="wx78">1863</a> ble laget av <a href="/wno/Napoleon_III_av_Frankrike" title="Napoleon III av Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Napoleon_III_av_Frankrike" wx:page_id="65258" id="wx79">keiser Napoleon III</a> for å vise alt som var avvist av parisersalongen var en viktig begivenhet. Særlig <a href="/wno/%C3%89douard_Manet" title="Édouard Manet" wx:linktype="known" wx:pagename="Édouard_Manet" wx:page_id="56302" id="wx80">Manet</a> fikk svært stor oppmerksomhet, og innledet bevegelsens kommersielle suksess.</p>

<p id="wx81">Den andre retningen var <a href="/wno/Symbolisme" title="Symbolisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Symbolisme" wx:page_id="120963" id="wx82">symbolismen</a>. Grunntanken er at <a href="/wno/Spr%C3%A5k" title="Språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Språk" wx:page_id="494037" id="wx83">språk</a> har et symbolsk uttrykk i seg selv og også en patriotisk kraft, og at <a href="/wno/Poesi" title="Poesi" wx:linktype="known" wx:pagename="Poesi" wx:page_id="37194" id="wx84">poesi</a> og <a href="/wno/Skj%C3%B8nnlitteratur" title="Skjønnlitteratur" wx:linktype="known" wx:pagename="Skjønnlitteratur" wx:page_id="90814" id="wx85">skjønnlitteratur</a> skal hengi seg til de forbindelser ordenes lyd og kvalitet alene gir. Dikteren <a href="/wno/St%C3%A9phane_Mallarm%C3%A9" title="Stéphane Mallarmé" wx:linktype="known" wx:pagename="Stéphane_Mallarmé" wx:page_id="210094" id="wx86">Stéphane Mallarmé</a> skulle få særlig stor betydning for senere retninger</p>

<p id="wx87">Samtidig var samfunnskrefter, politiske krefter og økonomiske bevegelser som skulle bli grunnlaget for argumentasjon for radikalt annerledes kunst og tenkning i sving. Den fremste av disse var <a href="/wno/Industraliseringen" class="new" title="Industraliseringen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Industraliseringen" id="wx88">industraliseringen</a> som bygget på <a href="/wno/Dampmaskinen" title="Dampmaskinen" wx:linktype="known" wx:pagename="Dampmaskinen" wx:page_id="24106" id="wx89">dampmaskinen</a>. Denne skapte bygninger som kombinerte kunst og håndtverk i nye materialer, som for eksempel <a href="/wno/St%C3%B8pejern" title="Støpejern" wx:linktype="known" wx:pagename="Støpejern" wx:page_id="78204" id="wx90">støpejern</a> til jernbanebroer og stasjonsbygg i støpejern og glass, og ikke minst <a href="/wno/Eiffelt%C3%A5rnet" title="Eiffeltårnet" wx:linktype="known" wx:pagename="Eiffeltårnet" wx:page_id="21498" id="wx91">Eiffeltårnet</a>. Industrialiseringen endret det urbane miljøet drastisk.</p>

<p id="wx92">Nøden som oppsto i det industrialiserte bylivet og nye vitenskapelige metoder skapte forandringer som rystet den europeiske sivilisasjonen som inntil det hadde betraktet sin egen utvikling som ubrutt og positiv siden <a href="/wno/Renessansen" title="Renessansen" wx:linktype="known" wx:pagename="Renessansen" wx:page_id="11309" id="wx93">renessansen</a>. <a href="/wno/Telegraf" title="Telegraf" wx:linktype="known" wx:pagename="Telegraf" wx:page_id="3644" id="wx94">Telegrafen</a> gjorde kommunikasjon over store distanser mulig og gjorde at selv tidsoppfatningen ble endret.</p>

<p id="wx95">I mange moderne fagfelt omtales feltets form fra før det <a href="/wno/20._%C3%A5rhundre" title="20. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="20._århundre" wx:page_id="5152" id="wx96">20. århundre</a> som «klassisk», for eksempel innen <a href="/wno/Fysikk" title="Fysikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Fysikk" wx:page_id="318" id="wx97">fysikk</a>, <a href="/wno/%C3%98konomi" title="Økonomi" wx:linktype="known" wx:pagename="Økonomi" wx:page_id="1243" id="wx98">økonomi</a> og kunstarter som <a href="/wno/Ballett" title="Ballett" wx:linktype="known" wx:pagename="Ballett" wx:page_id="5480" id="wx99">ballett</a> og <a href="/wno/Arkitektur" title="Arkitektur" wx:linktype="known" wx:pagename="Arkitektur" wx:page_id="494110" id="wx100">arkitektur</a>. Dette kan gi et bilde av hvor omfattende de ovennevnte endringene var.</p>

<a id="Modernismens_begynnelse_.281890_-_1910.29" name="Modernismens_begynnelse_.281890_-_1910.29"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Modernismens begynnelse (1890 - 1910)" id="wxsec4"><h2 id="wx101">Modernismens begynnelse (1890 - 1910)</h2>

<p id="wx102">William Everdell har argumentert for at modernismen begynte med at <a href="/wno/Richard_Dedekind" title="Richard Dedekind" wx:linktype="known" wx:pagename="Richard_Dedekind" wx:page_id="263252" id="wx103">Richard Dedekind</a> deling av den <a href="/wno/Reelle_tall" title="Reelle tall" wx:linktype="known" wx:pagename="Reelle_tall" wx:page_id="4929" id="wx104">reelle tallinjen</a> i <a href="/wno/1872" title="1872" wx:linktype="known" wx:pagename="1872" wx:page_id="3925" id="wx105">1872</a> og <a href="/wno/Ludwig_Boltzmann" title="Ludwig Boltzmann" wx:linktype="known" wx:pagename="Ludwig_Boltzmann" wx:page_id="72846" id="wx106">Bolttzmanns</a> statistiske <a href="/wno/Termodynamikk" title="Termodynamikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Termodynamikk" wx:page_id="9293" id="wx107">termodynamikk</a> i <a href="/wno/1874" title="1874" wx:linktype="known" wx:pagename="1874" wx:page_id="1333" id="wx108">1874</a>. <a href="/wno/Clement_Greenberg" title="Clement Greenberg" wx:linktype="known" wx:pagename="Clement_Greenberg" wx:page_id="81352" id="wx109">Clement Greenberg</a> har skrevet: «Det som trygt kan kalles modernisme oppsto i midten av forrige århundre - og ganske lokalt, i <a href="/wno/Frankrike" title="Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrike" wx:page_id="332" id="wx110">Frankrike</a>, med <a href="/wno/Baudelaire" title="Baudelaire" wx:linktype="known" wx:pagename="Baudelaire" wx:page_id="468392" id="wx111">Baudelaire</a> i litteraturen og <a href="/wno/%C3%89douard_Manet" title="Édouard Manet" wx:linktype="known" wx:pagename="Édouard_Manet" wx:page_id="56302" id="wx112">Manet</a> i malerkunsten, og kanskje med <a href="/wno/Flaubert" title="Flaubert" wx:linktype="known" wx:pagename="Flaubert" wx:page_id="468603" id="wx113">Flaubert</a> også, i prosaen. (Det var en stund senere og ikke så lokalt at modernismen viste seg i musikken og litteraturen.»<sup id="_ref-0" class="reference"><a href="#_note-0" title="" wx:fragment="_note-0" wx:linktype="note" id="wx114"/></sup> Modernismen ble først omtalt som <i id="wx115"><a href="/wno/Avant-garde" title="Avant-garde" wx:linktype="known" wx:pagename="Avant-garde" wx:page_id="60276" id="wx116">avant-garde</a></i>, et bregrep som siden det har blitt brukt ombevegelser som bevisst søker å bryte med en side ved tradisjonene og <i id="wx117"><a href="/wno/Status_quo" title="Status quo" wx:linktype="known" wx:pagename="Status_quo" wx:page_id="101866" id="wx118">status quo</a></i>.</p>

<p id="wx119">På <a href="/wno/1890-tallet" title="1890-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1890-tallet" wx:page_id="19117" id="wx120">1890-tallet</a> begynte man å tenke i retning av at det var nødvendig å sette tilside tidligere normer fullstendig, i stedet for bare å revurdere den gamle kunnskapen i lys av den nye teknologien. Den gryende bevegelsen i kunsten svarte til fremskritt som <a href="/wno/Relativitetsteorien" title="Relativitetsteorien" wx:linktype="known" wx:pagename="Relativitetsteorien" wx:page_id="9301" id="wx121">Relativitetsteorien</a> i <a href="/wno/Fysikk" title="Fysikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Fysikk" wx:page_id="318" id="wx122">fysikken</a>, den stadig mer utstrakte bruken av <a href="/wno/Forbrenningsmotor" title="Forbrenningsmotor" wx:linktype="known" wx:pagename="Forbrenningsmotor" wx:page_id="337" id="wx123">forebrenningsmotoren</a> og <a href="/wno/Industrialisering" title="Industrialisering" wx:linktype="known" wx:pagename="Industrialisering" wx:page_id="55716" id="wx124">industrialiseringen</a>, og <a href="/wno/Samfunnsvitenskap" title="Samfunnsvitenskap" wx:linktype="known" wx:pagename="Samfunnsvitenskap" wx:page_id="101984" id="wx125">samfunnsvitenskapenes</a> stadig større rolle i politikken. Det ble hevdet at dersom det ble stilt spørsmål ved selve virkelighetens natur og begrensningene som hadde blitt lagt på menneskelig aktivitet forsvant, da måtte kunsten også forandre seg radikalt. Derfor så man i de første femten år av det <a href="/wno/20._%C3%A5rhundre" title="20. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="20._århundre" wx:page_id="5152" id="wx126">20. århundre</a> en rekke forfattere, tenkere og kunstnere som brøt med tradisjonelle måter å organisere litteratur, malerkunst og musikk.</p>

<p id="wx127"><a href="/wno/Sigmund_Freud" title="Sigmund Freud" wx:linktype="known" wx:pagename="Sigmund_Freud" wx:page_id="10796" id="wx128">Sigmund Freud</a> presenterte et syn på personligheten som innebar en <a href="/wno/Underbevissthet" title="Underbevissthet" wx:linktype="known" wx:pagename="Underbevissthet" wx:page_id="32734" id="wx129">underbevissthet</a> full av grunnleggende, ubeherskede <a href="/wno/Drift" class="new" title="Drift" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Drift" id="wx130">drifter</a> behersket av selvpåførte begrensninger. Dette synet kombinerte <a href="/wno/Carl_Jung" title="Carl Jung" wx:linktype="known" wx:pagename="Carl_Jung" wx:page_id="111402" id="wx131">Carl Jung</a> med tanken om en <a href="/wno/Kollektiv_underbevissthet" class="new" title="Kollektiv underbevissthet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kollektiv_underbevissthet" id="wx132">kollektiv underbevissthet</a> med forestillinger som bevisstheten enten omfavnet eller kjempet mot. Jungs syn antydet at folks trang til å bryte sosiale normer ikke var et utspring av barnslighet eller ignoranse, men heller sentrale for menneskedyret (ideen om mennesket som et dyr var allede introdusert av <a href="/wno/Charles_Darwin" title="Charles Darwin" wx:linktype="known" wx:pagename="Charles_Darwin" wx:page_id="8827" id="wx133">Darwin</a>).</p>

<p id="wx134"><a href="/wno/Friedrich_Nietzsche" title="Friedrich Nietzsche" wx:linktype="known" wx:pagename="Friedrich_Nietzsche" wx:page_id="11137" id="wx135">Friedrich Nietzsche</a> sto for en filosofi der ulike krefter, særlig <i id="wx136">vilje til makt</i>, var viktigere enn fakta eller ting. Ikke ulikt hevdet <a href="/wno/Henri_Bergson" title="Henri Bergson" wx:linktype="known" wx:pagename="Henri_Bergson" wx:page_id="103821" id="wx137">Henri Bergson</a> at 'livskraften' var viktigere en statiske <a href="/wno/Virkelighet" title="Virkelighet" wx:linktype="known" wx:pagename="Virkelighet" wx:page_id="217406" id="wx138">virkelighetsoppfatninger</a>. Det som forente alle disse tenkerne var en <a href="/wno/Romantikken" title="Romantikken" wx:linktype="known" wx:pagename="Romantikken" wx:page_id="6342" id="wx139">romantisk</a> mistro til den <a href="/wno/Viktoriansk_tid" title="Viktoriansk tid" wx:linktype="known" wx:pagename="Viktoriansk_tid" wx:page_id="28121" id="wx140">viktorianske</a> <a href="/wno/Positivisme" title="Positivisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Positivisme" wx:page_id="139976" id="wx141">positivismen</a> og sikkerhten. I stedet sto de for, eller i Freuds tilfelle forsøkte å forklare, irrasjonelle tankeprosesser gjennom fornuft og helhetstenkning (<a href="/wno/Holisme" class="new" title="Holisme" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Holisme" id="wx142">holisme</a>). Dette hang sammen med en holistisk trend som hadde vart i nærmere hundre år og førte med seg en økt interesse i det okkulte og i 'livskraften'.</p>

<p id="wx143">Fra denne opphopningen av idealer fra <a href="/wno/Romantikken" title="Romantikken" wx:linktype="known" wx:pagename="Romantikken" wx:page_id="6342" id="wx144">romantikken</a> og fra forsøk på å finne et måte å forklare det ukjente kom den første bølgen av verker som, selv om forfatterne betraktet dem som forlengelser av eksisterende bevegelser i kunsten, brøt med det underforståtte forståelsen av at kunstnerne tolket og representerte borgerlig kultur og borgerlige ideer. Blant disse modernistiske landemerkene finnes <a href="/wno/Arnold_Sch%C3%B6nberg" title="Arnold Schönberg" wx:linktype="known" wx:pagename="Arnold_Schönberg" wx:page_id="36784" id="wx145">Arnold Schönbergs</a> <a href="/wno/Atonal_musikk" title="Atonal musikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Atonal_musikk" wx:page_id="6" id="wx146">atonale</a> avslutning på sin <a href="/wno/Andre_strengekvartett" class="new" title="Andre strengekvartett" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Andre_strengekvartett" id="wx147">Andre strengekvartett</a> fra <a href="/wno/1908" title="1908" wx:linktype="known" wx:pagename="1908" wx:page_id="4570" id="wx148">1908</a>, maleren <a href="/wno/Wassily_Kandinsky" title="Wassily Kandinsky" wx:linktype="known" wx:pagename="Wassily_Kandinsky" wx:page_id="87212" id="wx149">Wassily Kandinskys</a> <a href="/wno/Ekspresjonisme" title="Ekspresjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Ekspresjonisme" wx:page_id="80673" id="wx150">ekspresjonisme</a> fra <a href="/wno/1903" title="1903" wx:linktype="known" wx:pagename="1903" wx:page_id="4574" id="wx151">1903</a> av, som kulminerte i grunnleggelsen av gruppen <a href="/wno/Der_blaure_Reiter" class="new" title="Der blaure Reiter" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Der_blaure_Reiter" id="wx152">Der blaure Reiter</a> («den blå rytter») i <a href="/wno/M%C3%BCnchen" title="München" wx:linktype="known" wx:pagename="München" wx:page_id="5263" id="wx153">München</a> i <a href="/wno/1911" title="1911" wx:linktype="known" wx:pagename="1911" wx:page_id="1408" id="wx154">1911</a>, og <a href="/wno/Kubismen" title="Kubismen" wx:linktype="known" wx:pagename="Kubismen" wx:page_id="94839" id="wx155">kubismens</a> fremvekst fra arbeidene til <a href="/wno/Picasso" title="Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Picasso" wx:page_id="56288" id="wx156">Picasso</a> og <a href="/wno/Georges_Braque" title="Georges Braque" wx:linktype="known" wx:pagename="Georges_Braque" wx:page_id="126322" id="wx157">Georges Braque</a> i <a href="/wno/1908" title="1908" wx:linktype="known" wx:pagename="1908" wx:page_id="4570" id="wx158">1908</a>.</p>

<p id="wx159">Teoriene til <a href="/wno/Sigmund_Freud" title="Sigmund Freud" wx:linktype="known" wx:pagename="Sigmund_Freud" wx:page_id="10796" id="wx160">Sigmund Freud</a> og <a href="/wno/Ernst_Mach" title="Ernst Mach" wx:linktype="known" wx:pagename="Ernst_Mach" wx:page_id="394353" id="wx161">Ernst Mach</a> øvde stor innflytelse på denne bølgen. De hevdet fra <a href="/wno/1880-tallet" title="1880-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1880-tallet" wx:page_id="27029" id="wx162">1880-tallet</a> av at <a href="/wno/Hjernen" title="Hjernen" wx:linktype="known" wx:pagename="Hjernen" wx:page_id="12919" id="wx163">hjernen</a> hadde en grunnleggende, fundamental struktur og at subjektive erfaringer oppsto fra samspill mellom ulike deler av hjernen. Hele den subjektive virkelighete var i følge Freuds ideer basert på spillet mellom grunnleggende <a href="/wno/Drifter" class="new" title="Drifter" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Drifter" id="wx164">drifter</a> og <a href="/wno/Instinkter" class="new" title="Instinkter" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Instinkter" id="wx165">instinkter</a>, som formet synet på omverdenen. Ernst Mach utviklet en velkjent <a href="/wno/Vitenskapsfilosofi" title="Vitenskapsfilosofi" wx:linktype="known" wx:pagename="Vitenskapsfilosofi" wx:page_id="76210" id="wx166">vitenskapsfilosofi</a>, ofte kalt «<a href="/wno/Logisk_positivisme" title="Logisk positivisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Logisk_positivisme" wx:page_id="194878" id="wx167">logisk positivisme</a>». Denne var et brudd med tidligere tanker om at en ytre og absolutt virkelighet kunne tegnes inn slik den var i et menneskesinn; i <a href="/wno/John_Locke" title="John Locke" wx:linktype="known" wx:pagename="John_Locke" wx:page_id="20763" id="wx168">John Lockes</a> tankegang begynner hjernen som <i id="wx169"><a href="/wno/Tabula_rasa" title="Tabula rasa" wx:linktype="known" wx:pagename="Tabula_rasa" wx:page_id="430252" id="wx170">tabula rasa</a></i>. Mach hevdet at kunnskapen om virkeligheten også inneholdt en del som ikke skrev seg fra observasjonene av virkeligheten.</p>

<p id="wx171">Denne modernistiske bølgen brøt med fortiden i det første tiåret av det <a href="/wno/20._%C3%A5rhundre" title="20. århundre" wx:linktype="known" wx:pagename="20._århundre" wx:page_id="5152" id="wx172">20. århundre</a>, og prøvde å redefinere ulike kunstformer radikalt. Blant de ledende skikkelsene i den <a href="/wno/Litter%C3%A6r_modernisme" title="Litterær modernisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Litterær_modernisme" wx:page_id="347605" id="wx173">litterære delen</a> av bevegelsen(e) fant man:</p>

<wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Col-begin" page_id="342316"/>
<p id="wx174"/>

<table cellspacing="0" cellpadding="0" class="" style="background:transparent; width:100%;" id="wx175"><wx:templateend start="wx_t3"/>
<wx:template id="wx_t4" pagename="Mal:Col-4" page_id="342328"/>
</table>

<br id="wx176"/>
<br id="wx177"/>
 

<table id="wx178">
<tr id="wx179">
<td width="25%" align="left" valign="top" id="wx180"><wx:templateend start="wx_t4"/>
<ul id="wx181">
<li id="wx182"><a href="/wno/Rafael_Alberti" class="new" title="Rafael Alberti" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Rafael_Alberti" id="wx183">Rafael Alberti</a></li>

<li id="wx184"><a href="/wno/Gabriele_D%27Annunzio" title="Gabriele D'Annunzio" wx:linktype="known" wx:pagename="Gabriele_D'Annunzio" wx:page_id="476216" id="wx185">Gabriele D'Annunzio</a></li>

<li id="wx186"><a href="/wno/Guillaume_Apollinaire" title="Guillaume Apollinaire" wx:linktype="known" wx:pagename="Guillaume_Apollinaire" wx:page_id="52606" id="wx187">Guillaume Apollinaire</a></li>

<li id="wx188"><a href="/wno/Louis_Aragon" class="new" title="Louis Aragon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Louis_Aragon" id="wx189">Louis Aragon</a></li>

<li id="wx190"><a href="/wno/Djuna_Barnes" class="new" title="Djuna Barnes" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Djuna_Barnes" id="wx191">Djuna Barnes</a></li>

<li id="wx192"><a href="/wno/Basil_Bunting" class="new" title="Basil Bunting" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Basil_Bunting" id="wx193">Basil Bunting</a></li>

<li id="wx194"><a href="/wno/M%C3%A1rio_de_S%C3%A1-Carneiro" class="new" title="Mário de Sá-Carneiro" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Mário_de_Sá-Carneiro" id="wx195">Mário de Sá-Carneiro</a></li>

<li id="wx196"><a href="/wno/Constantine_P._Cavafy" class="new" title="Constantine P. Cavafy" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Constantine_P._Cavafy" id="wx197">Constantine P. Cavafy</a></li>

<li id="wx198"><a href="/wno/Jean_Cocteau" title="Jean Cocteau" wx:linktype="known" wx:pagename="Jean_Cocteau" wx:page_id="178244" id="wx199">Jean Cocteau</a></li>

<li id="wx200"><a href="/wno/Joseph_Conrad" title="Joseph Conrad" wx:linktype="known" wx:pagename="Joseph_Conrad" wx:page_id="59275" id="wx201">Joseph Conrad</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t5" pagename="Mal:Col-4" page_id="342328"/>
</td>
<td width="25%" align="left" valign="top" id="wx202"><wx:templateend start="wx_t5"/>
<ul id="wx203">
<li id="wx204"><a href="/wno/T._S._Eliot" title="T. S. Eliot" wx:linktype="known" wx:pagename="T._S._Eliot" wx:page_id="107291" id="wx205">T. S. Eliot</a></li>

<li id="wx206"><a href="/wno/Paul_Eluard" class="new" title="Paul Eluard" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Paul_Eluard" id="wx207">Paul Eluard</a></li>

<li id="wx208"><a href="/wno/William_Faulkner" title="William Faulkner" wx:linktype="known" wx:pagename="William_Faulkner" wx:page_id="51307" id="wx209">William Faulkner</a></li>

<li id="wx210"><a href="/wno/H.D." class="new" title="H.D." wx:linktype="unknown" wx:pagename="H.D." id="wx211">H.D.</a></li>

<li id="wx212"><a href="/wno/Hugo_von_Hofmannsthal" title="Hugo von Hofmannsthal" wx:linktype="known" wx:pagename="Hugo_von_Hofmannsthal" wx:page_id="21145" id="wx213">Hugo von Hofmannsthal</a></li>

<li id="wx214"><a href="/wno/Max_Jacob" class="new" title="Max Jacob" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Max_Jacob" id="wx215">Max Jacob</a></li>

<li id="wx216"><a href="/wno/James_Joyce" title="James Joyce" wx:linktype="known" wx:pagename="James_Joyce" wx:page_id="3915" id="wx217">James Joyce</a></li>

<li id="wx218"><a href="/wno/Franz_Kafka" title="Franz Kafka" wx:linktype="known" wx:pagename="Franz_Kafka" wx:page_id="11147" id="wx219">Franz Kafka</a></li>

<li id="wx220"><a href="/wno/D._H._Lawrence" title="D. H. Lawrence" wx:linktype="known" wx:pagename="D._H._Lawrence" wx:page_id="145526" id="wx221">D. H. Lawrence</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t6" pagename="Mal:Col-4" page_id="342328"/>
</td>
<td width="25%" align="left" valign="top" id="wx222"><wx:templateend start="wx_t6"/>
<ul id="wx223">
<li id="wx224"><a href="/wno/Wyndham_Lewis" class="new" title="Wyndham Lewis" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Wyndham_Lewis" id="wx225">Wyndham Lewis</a></li>

<li id="wx226"><a href="/wno/Federico_Garc%C3%ADa_Lorca" title="Federico García Lorca" wx:linktype="known" wx:pagename="Federico_García_Lorca" wx:page_id="106314" id="wx227">Federico García Lorca</a></li>

<li id="wx228"><a href="/wno/Marianne_Moore" class="new" title="Marianne Moore" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Marianne_Moore" id="wx229">Marianne Moore</a></li>

<li id="wx230"><a href="/wno/Robert_Musil" title="Robert Musil" wx:linktype="known" wx:pagename="Robert_Musil" wx:page_id="11320" id="wx231">Robert Musil</a></li>

<li id="wx232"><a href="/wno/Almada_Negreiros" class="new" title="Almada Negreiros" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Almada_Negreiros" id="wx233">Almada Negreiros</a></li>

<li id="wx234"><a href="/wno/Fernando_Pessoa" title="Fernando Pessoa" wx:linktype="known" wx:pagename="Fernando_Pessoa" wx:page_id="132097" id="wx235">Fernando Pessoa</a></li>

<li id="wx236"><a href="/wno/Ezra_Pound" title="Ezra Pound" wx:linktype="known" wx:pagename="Ezra_Pound" wx:page_id="456188" id="wx237">Ezra Pound</a></li>

<li id="wx238"><a href="/wno/Marcel_Proust" title="Marcel Proust" wx:linktype="known" wx:pagename="Marcel_Proust" wx:page_id="11546" id="wx239">Marcel Proust</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t7" pagename="Mal:Col-4" page_id="342328"/>
</td>
<td width="25%" align="left" valign="top" id="wx240"><wx:templateend start="wx_t7"/>
<ul id="wx241">
<li id="wx242"><a href="/wno/Pierre_Reverdy" class="new" title="Pierre Reverdy" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Pierre_Reverdy" id="wx243">Pierre Reverdy</a></li>

<li id="wx244"><a href="/wno/Gertrude_Stein" title="Gertrude Stein" wx:linktype="known" wx:pagename="Gertrude_Stein" wx:page_id="315659" id="wx245">Gertrude Stein</a></li>

<li id="wx246"><a href="/wno/Wallace_Stevens" class="new" title="Wallace Stevens" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Wallace_Stevens" id="wx247">Wallace Stevens</a></li>

<li id="wx248"><a href="/wno/Tristan_Tzara" title="Tristan Tzara" wx:linktype="known" wx:pagename="Tristan_Tzara" wx:page_id="74699" id="wx249">Tristan Tzara</a></li>

<li id="wx250"><a href="/wno/Paul_Val%C3%A9ry" title="Paul Valéry" wx:linktype="known" wx:pagename="Paul_Valéry" wx:page_id="110197" id="wx251">Paul Valéry</a></li>

<li id="wx252"><a href="/wno/Robert_Walser_%28writer%29" class="new" title="Robert Walser (writer)" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Robert_Walser_(writer)" id="wx253">Robert Walser</a></li>

<li id="wx254"><a href="/wno/William_Carlos_Williams" class="new" title="William Carlos Williams" wx:linktype="unknown" wx:pagename="William_Carlos_Williams" id="wx255">William Carlos Williams</a></li>

<li id="wx256"><a href="/wno/Virginia_Woolf" title="Virginia Woolf" wx:linktype="known" wx:pagename="Virginia_Woolf" wx:page_id="37683" id="wx257">Virginia Woolf</a></li>

<li id="wx258"><a href="/wno/William_Butler_Yeats" title="William Butler Yeats" wx:linktype="known" wx:pagename="William_Butler_Yeats" wx:page_id="105958" id="wx259">William Butler Yeats</a></li>
</ul>

<wx:template id="wx_t8" pagename="Mal:Col-end" page_id="342324"/>
</td>
</tr>
</table>

<wx:templateend start="wx_t8"/>
<p id="wx260"><br id="wx261"/>
Komponister som <a href="/wno/Arnold_Schoenberg" title="Arnold Schoenberg" wx:linktype="known" wx:pagename="Arnold_Schoenberg" wx:page_id="309179" id="wx262">Schoenberg</a>, <a href="/wno/Igor_Stravinsky" title="Igor Stravinsky" wx:linktype="known" wx:pagename="Igor_Stravinsky" wx:page_id="149045" id="wx263">Stravinsky</a> og <a href="/wno/George_Antheil" class="new" title="George Antheil" wx:linktype="unknown" wx:pagename="George_Antheil" id="wx264">George Antheil</a> sto for modernisme i <a href="/wno/Musikk" title="Musikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Musikk" wx:page_id="656" id="wx265">musikken</a>. Malerne <a href="/wno/Gustav_Klimt" title="Gustav Klimt" wx:linktype="known" wx:pagename="Gustav_Klimt" wx:page_id="285381" id="wx266">Gustav Klimt</a>, <a href="/wno/Picasso" title="Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Picasso" wx:page_id="56288" id="wx267">Picasso</a>, <a href="/wno/Matisse" title="Matisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Matisse" wx:page_id="287985" id="wx268">Matisse</a>, <a href="/wno/Piet_Mondrian" title="Piet Mondrian" wx:linktype="known" wx:pagename="Piet_Mondrian" wx:page_id="123018" id="wx269">Mondrian</a> og bevegelsene <a href="/wno/Les_Fauves" class="new" title="Les Fauves" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Les_Fauves" id="wx270">Les Fauves</a>, <a href="/wno/Kubisme" title="Kubisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kubisme" wx:page_id="94814" id="wx271">kubismen</a> og <a href="/wno/Surrealisme" title="Surrealisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Surrealisme" wx:page_id="43863" id="wx272">Surrealistene</a> representerte ulike retninger av modernismen i malerkunsten. <a href="/wno/Ariktektur" class="new" title="Ariktektur" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Ariktektur" id="wx273">Arkitekter</a> og <a href="/wno/Design" title="Design" wx:linktype="known" wx:pagename="Design" wx:page_id="79266" id="wx274">designeresom</a> <a href="/wno/Le_Corbusier" title="Le Corbusier" wx:linktype="known" wx:pagename="Le_Corbusier" wx:page_id="15832" id="wx275">Le Corbusier</a>, <a href="/wno/Walter_Gropius" title="Walter Gropius" wx:linktype="known" wx:pagename="Walter_Gropius" wx:page_id="10984" id="wx276">Walter Gropius</a> og <a href="/wno/Mies_van_der_Rohe" title="Mies van der Rohe" wx:linktype="known" wx:pagename="Mies_van_der_Rohe" wx:page_id="68242" id="wx277">Mies van der Rohe</a> bragte modernistiske tanker inn i det urbane hverdagslivet. Modernistiske ideer påvirket området utover det kunstneriske; for eksempe lot <a href="/wno/John_Maynard_Keynes" title="John Maynard Keynes" wx:linktype="known" wx:pagename="John_Maynard_Keynes" wx:page_id="7004" id="wx278">John Maynard Keynes</a> seg påvirke av Woolf og andre medlemmer av <a href="/wno/Bloomsburygruppen" class="new" title="Bloomsburygruppen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bloomsburygruppen" id="wx279">Bloomsburygruppen</a>.</p>

<p id="wx280">Kunsten fikk et større avhengighetsforhold til <a href="/wno/Marked" title="Marked" wx:linktype="known" wx:pagename="Marked" wx:page_id="234506" id="wx281">markedet</a>, og kunstvarene konkurrerte om kjøpernes gunst. Det dukket opp et nytt slagord: "kunst for kunstens skyld", det vil si kunst som ikke trengte en religiøs, politisk eller sosial rettgerdigjøring, men som skulle vurderes på egne premisser som et estetisk verk. I et maleri var det for eksempel ikke det fortellende innholdet som var det viktige, men det formalesteiske, blant annet spenningen mellom flate og form, fargenes samspill, markeringen av <a href="/wno/Abstrakt" class="new" title="Abstrakt" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Abstrakt" id="wx282">abstrakte</a> kvaliteter og helheten i komposisjonen.</p>

<a id="Modernismen_skyter_fart.2C_1910_-_1930" name="Modernismen_skyter_fart.2C_1910_-_1930"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Modernismen skyter fart, 1910 - 1930" id="wxsec5"><h2 id="wx283">Modernismen skyter fart, 1910 - 1930</h2>

<p id="wx284">I forkant av <a href="/wno/F%C3%B8rste_verdenskrig" title="Første verdenskrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Første_verdenskrig" wx:page_id="7531" id="wx285">første verdenskrig</a> kunne man ane en voksende spenning og utilfredshet med samfunnet, manifestert i <a href="/wno/1905-revolusjonen" title="1905-revolusjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="1905-revolusjonen" wx:page_id="57981" id="wx286">1905-revolusjonen</a> i Russland og i mange radikale partier, også i kunst i alle former. Man gikk inn for enten radikalt å forenkle tidligere konvensjoner eller avvise dem helt. <a href="/wno/Igor_Stravinskij" title="Igor Stravinskij" wx:linktype="known" wx:pagename="Igor_Stravinskij" wx:page_id="148890" id="wx287">Igor Stravinskijs</a> <i id="wx288"><a href="/wno/V%C3%A5rofferet" title="Vårofferet" wx:linktype="known" wx:pagename="Vårofferet" wx:page_id="389066" id="wx289">Vårofferet</a></i> kom i <a href="/wno/1913" title="1913" wx:linktype="known" wx:pagename="1913" wx:page_id="4567" id="wx290">1913</a>; en ballett om <a href="/wno/Menneskeofring" title="Menneskeofring" wx:linktype="known" wx:pagename="Menneskeofring" wx:page_id="407929" id="wx291">menneskeoffer</a>. Samme år kom også <a href="/wno/Albert_Einstein" title="Albert Einstein" wx:linktype="known" wx:pagename="Albert_Einstein" wx:page_id="4724" id="wx292">Einsteins</a> første artikkel om <a href="/wno/Relativitetsteorien" title="Relativitetsteorien" wx:linktype="known" wx:pagename="Relativitetsteorien" wx:page_id="9301" id="wx293">relativitetsteorien</a>, <a href="/wno/Niels_Bohr" title="Niels Bohr" wx:linktype="known" wx:pagename="Niels_Bohr" wx:page_id="11038" id="wx294">Niels Bohr</a> utformet <a href="/wno/Skallmodellen" title="Skallmodellen" wx:linktype="known" wx:pagename="Skallmodellen" wx:page_id="82824" id="wx295">Bohr-modellen</a>, <a href="/wno/Edmund_Husserl" title="Edmund Husserl" wx:linktype="known" wx:pagename="Edmund_Husserl" wx:page_id="16914" id="wx296">Edmund Husserl</a> utga sin <i id="wx297">Ideer</i>, <a href="/wno/Ezra_Pound" title="Ezra Pound" wx:linktype="known" wx:pagename="Ezra_Pound" wx:page_id="456188" id="wx298">Ezra Pound</a> grunnla <a href="/wno/Imagisme" title="Imagisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Imagisme" wx:page_id="52602" id="wx299">imagismen</a> og den beryktede <a href="/wno/Armory_Show" title="Armory Show" wx:linktype="known" wx:pagename="Armory_Show" wx:page_id="344437" id="wx300">Armory Show</a> i <a href="/wno/New_York" title="New York" wx:linktype="known" wx:pagename="New_York" wx:page_id="21450" id="wx301">New York</a>. Samtidig sjokkerte unge malere som <a href="/wno/Pablo_Picasso" title="Pablo Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Pablo_Picasso" wx:page_id="56287" id="wx302">Pablo Picasso</a> og <a href="/wno/Henri_Matisse" title="Henri Matisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Henri_Matisse" wx:page_id="56117" id="wx303">Henri Matisse</a> med sin avvisning av det tradisjonelle <a href="/wno/Perspektiv" title="Perspektiv" wx:linktype="known" wx:pagename="Perspektiv" wx:page_id="156538" id="wx304">perspektivet</a> som utgangspunkt for bildene - et skritt ingen av <a href="/wno/Impresjonisme" title="Impresjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Impresjonisme" wx:page_id="21102" id="wx305">impresjonistene</a>, selv ikke <a href="/wno/C%C3%A9zanne" title="Cézanne" wx:linktype="known" wx:pagename="Cézanne" wx:page_id="406554" id="wx306">Cézanne</a> hadde tatt.</p>

<p id="wx307">Disse tingene var i ferd med å gi begrepet modernisme nytt innhold: det skulle omfatte oppløsning og avvsisning av eller bevegelse forbi enkel <a href="/wno/Realisme" title="Realisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Realisme" wx:page_id="76501" id="wx308">realisme</a> i <a href="/wno/Litteratur" title="Litteratur" wx:linktype="known" wx:pagename="Litteratur" wx:page_id="620" id="wx309">litteratur</a> og <a href="/wno/Kunst" title="Kunst" wx:linktype="known" wx:pagename="Kunst" wx:page_id="538" id="wx310">kunst</a>, og enten avvisning eller dramatisk endring av tonalitetsbegrepet i <a href="/wno/Musikk" title="Musikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Musikk" wx:page_id="656" id="wx311">musikk</a>. Dette fjernet modernistene fra <a href="/wno/1800-tallet" title="1800-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1800-tallet" wx:page_id="5148" id="wx312">1800-tallets</a> kunstnere som tendensielt hadde tro på at verden gikk fremover. Forfatterne <a href="/wno/Charles_Dickens" title="Charles Dickens" wx:linktype="known" wx:pagename="Charles_Dickens" wx:page_id="55993" id="wx313">Dickens</a> og <a href="/wno/Leo_Tolstoj" title="Leo Tolstoj" wx:linktype="known" wx:pagename="Leo_Tolstoj" wx:page_id="23518" id="wx314">Tolstoj</a> og komponisten <a href="/wno/Brahms" title="Brahms" wx:linktype="known" wx:pagename="Brahms" wx:page_id="9447" id="wx315">Brahms</a> var ikke radikale eller bohemer, men heller verdsatte medlemmer av samfunnet som med sin kunst bidro til samfunnets fremgang, selv om den tidvis kritiserte uønskede sider av det. Modernismen oppfattet, mens den ennå var progressi, tradisjonelle former og tradisjonelle sosiale former som fremskrittsfiendtlige. Derfor ble kunstneren noe nytt, en revolusjonær som skulle omvelte snarere enn opplyse.</p>

<p id="wx316"><a href="/wno/Futurisme" title="Futurisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Futurisme" wx:page_id="120525" id="wx317">Futurismen</a> er et godt eksempel på dette. I <a href="/wno/1909" title="1909" wx:linktype="known" wx:pagename="1909" wx:page_id="4569" id="wx318">1909</a> ble <a href="/wno/Filippo_Tommaso_Marinetti" title="Filippo Tommaso Marinetti" wx:linktype="known" wx:pagename="Filippo_Tommaso_Marinetti" wx:page_id="472888" id="wx319">F. T. Marinettis</a> første <a href="/wno/Manifest" title="Manifest" wx:linktype="known" wx:pagename="Manifest" wx:page_id="393579" id="wx320">manifest</a> trykket i Paris-avisen <a href="/wno/Le_Figaro" title="Le Figaro" wx:linktype="known" wx:pagename="Le_Figaro" wx:page_id="442314" id="wx321">Le Figaro</a>; kort tid senere undertegnet en gruppe malere (<a href="/wno/Giacomo_Balla" class="new" title="Giacomo Balla" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Giacomo_Balla" id="wx322">Giacomo Balla</a>, <a href="/wno/Umberto_Boccioni" title="Umberto Boccioni" wx:linktype="known" wx:pagename="Umberto_Boccioni" wx:page_id="251365" id="wx323">Umberto Boccioni</a>, <a href="/wno/Carlo_Carr%C3%A0" class="new" title="Carlo Carrà" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Carlo_Carrà" id="wx324">Carlo Carrà</a> , <a href="/wno/Luigi_Russolo" class="new" title="Luigi Russolo" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Luigi_Russolo" id="wx325">Luigi Russolo</a> og <a href="/wno/Gino_Severini" class="new" title="Gino Severini" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Gino_Severini" id="wx326">Gino Severini</a>) <a href="/wno/Det_futuristiske_manifest" class="new" title="Det futuristiske manifest" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Det_futuristiske_manifest" id="wx327">det futuristiske manifest</a>. Manifestene var formet etter <a href="/wno/Det_kommunistiske_manifest" title="Det kommunistiske manifest" wx:linktype="known" wx:pagename="Det_kommunistiske_manifest" wx:page_id="38005" id="wx328">det kommunistiske manifest</a> og la frem ideer som skulle provosere og samle tilhengere. Under sterk påvirkning fra <a href="/wno/Henri_Bergson" title="Henri Bergson" wx:linktype="known" wx:pagename="Henri_Bergson" wx:page_id="103821" id="wx329">Bergson</a> og <a href="/wno/Nietzsche" title="Nietzsche" wx:linktype="known" wx:pagename="Nietzsche" wx:page_id="52282" id="wx330">Nietzsche</a> sto futurismen som en del av modernismens omfavnelse av oppløsningen av for eksempel samfunn og eksistens.</p>

<p id="wx331">Den modernistiske filosofien og kunsten ble fortsatt betraktet kun som en del av en større sosial bevegelse. Malerne <a href="/wno/Gustav_Klimt" title="Gustav Klimt" wx:linktype="known" wx:pagename="Gustav_Klimt" wx:page_id="285381" id="wx332">Klimt</a> og <a href="/wno/C%C3%A9zanne" title="Cézanne" wx:linktype="known" wx:pagename="Cézanne" wx:page_id="406554" id="wx333">Cézanne</a> og kompinistene <a href="/wno/Mahler" title="Mahler" wx:linktype="known" wx:pagename="Mahler" wx:page_id="348845" id="wx334">Mahler</a> og <a href="/wno/Richard_Strauss" title="Richard Strauss" wx:linktype="known" wx:pagename="Richard_Strauss" wx:page_id="146951" id="wx335">Richard Strauss</a> var «fryktelige moderne» - de som sto nærmere <a href="/wno/Avant-garde" title="Avant-garde" wx:linktype="known" wx:pagename="Avant-garde" wx:page_id="60276" id="wx336">avant-garden</a> ble oftere hørt om enn hørt. <a href="/wno/Polemikk" title="Polemikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Polemikk" wx:page_id="390468" id="wx337">Polemikker</a> til forsvar for <a href="/wno/Geometri" title="Geometri" wx:linktype="known" wx:pagename="Geometri" wx:page_id="2466" id="wx338">geometrisk</a> eller abstrakt malerkunst ble stort sett kun sett i nisjemagasiner (som <i id="wx339"><a href="/wno/The_New_Age" class="new" title="The New Age" wx:linktype="unknown" wx:pagename="The_New_Age" id="wx340">The New Age</a></i> i <a href="/wno/Storbritannia" title="Storbritannia" wx:linktype="known" wx:pagename="Storbritannia" wx:page_id="494013" id="wx341">Storbritannia</a>) med med små leserkretser. Modernistisk <a href="/wno/Primitivisme" title="Primitivisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Primitivisme" wx:page_id="9785" id="wx342">primitivisme</a> og pessimisme var kontroversiell, men ikke i tråd med en allmenn, viktoriansk tro på fremgang og den utbredte <a href="/wno/Liberal" title="Liberal" wx:linktype="known" wx:pagename="Liberal" wx:page_id="156292" id="wx343">liberale</a> optimismen.</p>

<p id="wx344">Den <a href="/wno/F%C3%B8rste_verdenskrig" title="Første verdenskrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Første_verdenskrig" wx:page_id="7531" id="wx345">første verdenskrigen</a> og dens etterspill sto for opprivende omveltninger, slike kunstnere, for eksempel <a href="/wno/Brahms" title="Brahms" wx:linktype="known" wx:pagename="Brahms" wx:page_id="9447" id="wx346">Brahmsfra</a> slutten av det <a href="/wno/1900-tallet" title="1900-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1900-tallet" wx:page_id="15113" id="wx347">1900-tallet</a> , hadde fryktet og som avant-gardistene hadde sett frem til. For det første syntes den tidligere status quo tydelig mislykket for en generasjon som hadde sett millioner dø i kamp om jordstykker - før krigen hadde man hevdet at ingen ville gå inn i en sånn krig fordi omkostningene ville bli for store. For det andre forandret maskinalderens fremvekst livsbetingelsene fundamentalt - krigsmaskiner ble en realitet. For det tredje ble selv grunnleggende forestillinger rokket ved av krigens grusomhet. Realismen syntes ubrukelig i møte med skyttergravskrigens uvirkelighet, for eksempel fremstilt i <a href="/wno/Erich_Maria_Remarque" title="Erich Maria Remarque" wx:linktype="known" wx:pagename="Erich_Maria_Remarque" wx:page_id="10708" id="wx348">Erich Maria Remarques</a> <i id="wx349"><a href="/wno/Intet_nytt_fra_Vestfronten" title="Intet nytt fra Vestfronten" wx:linktype="known" wx:pagename="Intet_nytt_fra_Vestfronten" wx:page_id="30957" id="wx350">Intet nytt fra Vestfronten</a></i> (<a href="/wno/1929" title="1929" wx:linktype="known" wx:pagename="1929" wx:page_id="1319" id="wx351">1929</a>). Videre fremsto tanken om menneskehetens sakte men sikre åndelige fremgang latterlig i møte med krigens nedslaktinger. Den første verdenskrig blandet sammen teknologiens harde, geometriske, mekaniske rasjonalitet med mytens marerittaktige irrasjonalitet.</p>

<p id="wx352">Modernismen hadde vært forbeholdt de få før krigen, men ble i <a href="/wno/1920-tallet" title="1920-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1920-tallet" wx:page_id="16083" id="wx353">1920-årene</a> den rådende retning i <a href="/wno/Europeisk_kunst" class="new" title="Europeisk kunst" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Europeisk_kunst" id="wx354">europeisk kunst</a>. Modernismen viste seg i Europa i kritiske retninger som <a href="/wno/Dadaisme" title="Dadaisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Dadaisme" wx:page_id="57149" id="wx355">dadaisme</a>, i konstruktive retninger som <a href="/wno/Surrealisme" title="Surrealisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Surrealisme" wx:page_id="43863" id="wx356">surrealisme</a>, og i mindre bevegelser som <a href="/wno/Bloomsburygruppen" class="new" title="Bloomsburygruppen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bloomsburygruppen" id="wx357">Bloomsburygruppen</a>. Hver av disse «modernismene», som noen kalte dem, la vekt på å finne nye metoder for å oppnå nye resultater. <a href="/wno/Impresjonisme" title="Impresjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Impresjonisme" wx:page_id="21102" id="wx358">Impresjonismen</a> var en forløper: på tvers av landegrenser samlet billedkunstnere og forfattere som i en internasjonal bevegelser. <a href="/wno/Surrealisme" title="Surrealisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Surrealisme" wx:page_id="43863" id="wx359">Surrealisme</a>, <a href="/wno/Kubisme" title="Kubisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kubisme" wx:page_id="94814" id="wx360">kubisme</a>, <a href="/wno/Bauhaus" title="Bauhaus" wx:linktype="known" wx:pagename="Bauhaus" wx:page_id="10946" id="wx361">Bauhaus</a> og <a href="/wno/Leninisme" title="Leninisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Leninisme" wx:page_id="444220" id="wx362">leninisme</a> er eksempler på bevegelser som raskt fant tilhengere utenfor sitt geografiske opphav.</p>

<p id="wx363">Kunstutstillinger, teater, film, litteratur og bygninger underbygget alle en allmenn oppfatningen av at verden var i forandring. Mange slike møtte motvilje; malerier ble spyttet på, det ble organisert opptøyer i utstillinger og politiske skikkelser erklærte modernismen umoralsk. Samtidig er 20-årene kjent som «<a href="/wno/Jazz-alderen" class="new" title="Jazz-alderen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Jazz-alderen" id="wx364">Jazz-alderen</a>», og allmenheten viste stor entusiasme for biler, luftfart, telefonen og andre teknologiske fremskritt.</p>

<p id="wx365">Rundt <a href="/wno/1930" title="1930" wx:linktype="known" wx:pagename="1930" wx:page_id="4551" id="wx366">1930</a> hadde modernismen blitt en del av det etablerte både i kunst og politikk. Begrepet hadde endret betydning: på 20-tallet reagerte man mot modernismen fra før <a href="/wno/1918" title="1918" wx:linktype="known" wx:pagename="1918" wx:page_id="4562" id="wx367">1918</a>, den som la vekt på sin forbindelse til den fortiden den var i opprør mot, og mot trekk ved den som ble oppfattet som overdrevent påtatte, irrasjonelle og emosjonelle. Perioden etter første verdenskrig vaklet mellom systematisering eller <a href="/wno/Nihilisme" title="Nihilisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Nihilisme" wx:page_id="33632" id="wx368">nihilisme</a>; den mest avgjørende bevegelsen var <a href="/wno/Dadaisme" title="Dadaisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Dadaisme" wx:page_id="57149" id="wx369">dadaismen</a>.</p>

<p id="wx370">Endel forfattere angrep den nye modernismens galskap, mens andre beskrev den som sjelløs og mekanisk. Modernister i mellom var det uenighet om publikums rolle, kunstnes forhold til publikumet og kunstens rolle i samfunnet. Modernismen innebar således mange motstridende svar. Det falt ned på at <a href="/wno/Vitenskap" title="Vitenskap" wx:linktype="known" wx:pagename="Vitenskap" wx:page_id="1204" id="wx371">vitenskap</a> og vitenskapelig rasjonalitet, ofte med modeller fra <a href="/wno/1700-tallet" title="1700-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1700-tallet" wx:page_id="5150" id="wx372">1700-tallets</a> <a href="/wno/Opplysningstiden" title="Opplysningstiden" wx:linktype="known" wx:pagename="Opplysningstiden" wx:page_id="6322" id="wx373">Opplysningsbevegelse</a>, stående som kilden til logikk og stabilitet, mens de grunnleggende, primitive seksuelle og underbevisste driftene i samspill med maskinalderens tilsynelatende ulogiske sammensetning ble det følelsesmessige grunnlaget. Med utgangspunkt i disse to, om enn noe uforenlige, faktorene begynte modernister å stable sammen et komplett <a href="/wno/Verdensbilde" class="new" title="Verdensbilde" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Verdensbilde" id="wx374">verdensbilde</a>.</p>

<a id="Modernismens_andre_generasjon_.281930_-_1945.29" name="Modernismens_andre_generasjon_.281930_-_1945.29"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Modernismens andre generasjon (1930 - 1945)" id="wxsec6"><h2 id="wx375">Modernismens andre generasjon (1930 - 1945)</h2>

<p id="wx376">Fra <a href="/wno/1930" title="1930" wx:linktype="known" wx:pagename="1930" wx:page_id="4551" id="wx377">1930</a> hadde modernismen blitt en del av <a href="/wno/Popul%C3%A6rkultur" title="Populærkultur" wx:linktype="known" wx:pagename="Populærkultur" wx:page_id="256966" id="wx378">populærkulturen</a>. Men en økende <a href="/wno/Urbanisering" title="Urbanisering" wx:linktype="known" wx:pagename="Urbanisering" wx:page_id="148320" id="wx379">urbaniseringen</a>, ble den etterhvert sett på som kilden til løsninger på samtidens utfordringer. Akademia fattet interesse for modernismen, og det ble utviklet en teorier om modernismens betydning. Populærkultur, med utgangspunkt ikke i finkulturen men i sin egen virkelighet, skapte mye modernistisk innovasjon; særlig masseproduksjonerte varer bidro. Magasinet <i id="wx380"><a href="/wno/The_New_Yorker" title="The New Yorker" wx:linktype="known" wx:pagename="The_New_Yorker" wx:page_id="452316" id="wx381">The New Yorker</a></i> begynte å publisere nye og moderne tanker fra unge forfattere og humorister som <a href="/wno/Dorothy_Parker" title="Dorothy Parker" wx:linktype="known" wx:pagename="Dorothy_Parker" wx:page_id="473985" id="wx382">Dorothy Parker</a>, <a href="/wno/Robert_Benchley" class="new" title="Robert Benchley" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Robert_Benchley" id="wx383">Robert Benchley</a>. <a href="/wno/E._B._White" class="new" title="E. B. White" wx:linktype="unknown" wx:pagename="E._B._White" id="wx384">E. B. White</a>, <a href="/wno/S._J._Perelman" class="new" title="S. J. Perelman" wx:linktype="unknown" wx:pagename="S._J._Perelman" id="wx385">S. J. Perelman</a> og <a href="/wno/James_Thurber" title="James Thurber" wx:linktype="known" wx:pagename="James_Thurber" wx:page_id="263904" id="wx386">James Thurber</a>. Moderne ideer i kunsten dukket opp i reklame og logoer; logoen til <a href="/wno/London" title="London" wx:linktype="known" wx:pagename="London" wx:page_id="494015" id="wx387">Londons</a> undergrunnsbane ble designet av <a href="/wno/Edward_Johnson" class="new" title="Edward Johnson" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Edward_Johnson" id="wx388">Edward Johnson</a> i <a href="/wno/1919" title="1919" wx:linktype="known" wx:pagename="1919" wx:page_id="4044" id="wx389">1919</a>, er et tidlig eksempel på hvordan man oppfylte nye behov for tydelige visuelle symboler som er lette å huske.</p>

<p id="wx390"><a href="/wno/Marxisme" title="Marxisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Marxisme" wx:page_id="33019" id="wx391">Marxisme</a> var en annen viktig innflytelse i tiden. Den primitivistiske og irrasjonelle modernismen fra før første verdenskrig innebar for mange avstand til alle politiske systemer og løsninger, og 1920-tallets <a href="/wno/Nyklassisisme" title="Nyklassisisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Nyklassisisme" wx:page_id="85344" id="wx392">nyklassisisme</a>, representert ved <a href="/wno/T._S._Eliot" title="T. S. Eliot" wx:linktype="known" wx:pagename="T._S._Eliot" wx:page_id="107291" id="wx393">T. S. Eliot</a> og <a href="/wno/Igor_Straviniskij" class="new" title="Igor Straviniskij" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Igor_Straviniskij" id="wx394">Igor Straviniskij</a>, avviste populære løsninger på moderne problemer - <a href="/wno/Fascisme" title="Fascisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Fascisme" wx:page_id="5937" id="wx395">fascismens</a> fremvekst, <a href="/wno/Den_store_depresjonen" title="Den store depresjonen" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_store_depresjonen" wx:page_id="162514" id="wx396">den store depresjonen</a> og krigshissingen - og bidro til økt radikalisering. <a href="/wno/Den_russiske_revolusjon" title="Den russiske revolusjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_russiske_revolusjon" wx:page_id="44895" id="wx397">Den russiske revolusjonen</a> fyrte opp under politisk radikale ideer og utopisme og skapte tydeligere politiske holdninger. <a href="/wno/Bertolt_Brecht" title="Bertolt Brecht" wx:linktype="known" wx:pagename="Bertolt_Brecht" wx:page_id="3852" id="wx398">Bertolt Brecht</a>, <a href="/wno/W._H._Auden" title="W. H. Auden" wx:linktype="known" wx:pagename="W._H._Auden" wx:page_id="457710" id="wx399">W. H. Auden</a>, <a href="/wno/Andre_Breton" title="Andre Breton" wx:linktype="known" wx:pagename="Andre_Breton" wx:page_id="346439" id="wx400">Andre Breton</a>, <a href="/wno/Louis_Aragon" class="new" title="Louis Aragon" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Louis_Aragon" id="wx401">Louis Aragon</a> og filosofene <a href="/wno/Antonio_Gramsci" title="Antonio Gramsci" wx:linktype="known" wx:pagename="Antonio_Gramsci" wx:page_id="71825" id="wx402">Antonio Gramsci</a> og <a href="/wno/Walter_Benjamin" title="Walter Benjamin" wx:linktype="known" wx:pagename="Walter_Benjamin" wx:page_id="179331" id="wx403">Walter Benjamin</a> var tilhengere av denne modernistiske <a href="/wno/Marxisme" title="Marxisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Marxisme" wx:page_id="33019" id="wx404">marxismen</a>. Denne venstreradikale tendenser var verken allmenn eller definerende, og det er ingen spesiell årsak til å knytte modernismen grunnleggende med venstresiden av politikken. Blant modernister som uttalt tilhørt politikken høyreside finnes <a href="/wno/Wyndham_Lewis" class="new" title="Wyndham Lewis" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Wyndham_Lewis" id="wx405">Wyndham Lewis</a>, <a href="/wno/William_Butler_Yeats" title="William Butler Yeats" wx:linktype="known" wx:pagename="William_Butler_Yeats" wx:page_id="105958" id="wx406">William Butler Yeats</a>, <a href="/wno/T._S._Eliot" title="T. S. Eliot" wx:linktype="known" wx:pagename="T._S._Eliot" wx:page_id="107291" id="wx407">T. S. Eliot</a>, <a href="/wno/Ezra_Pound" title="Ezra Pound" wx:linktype="known" wx:pagename="Ezra_Pound" wx:page_id="456188" id="wx408">Ezra Pound</a> og <a href="/wno/Menno_ter_Braak" class="new" title="Menno ter Braak" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Menno_ter_Braak" id="wx409">Menno ter Braak</a>.</p>

<p id="wx410">En tydelig endring med i denne perioden var at moderne produkter ble en del av hverdagslivet. <a href="/wno/Elektrisitet" title="Elektrisitet" wx:linktype="known" wx:pagename="Elektrisitet" wx:page_id="22897" id="wx411">Elektrisitet</a>, <a href="/wno/Telefon" title="Telefon" wx:linktype="known" wx:pagename="Telefon" wx:page_id="32681" id="wx412">telefonen</a>, <a href="/wno/Bil" title="Bil" wx:linktype="known" wx:pagename="Bil" wx:page_id="123" id="wx413">bilen</a> og behovet for vedlikehold, reparasjon skapte nye manerer, nye sosiale arenaer og forhold. De avbrutte øyeblikkene som bare noen få opplevde på <a href="/wno/1880-tallet" title="1880-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1880-tallet" wx:page_id="27029" id="wx414">1880-tallet</a>, ble dagligdags; kommunikasjonshastigheten som i <a href="/wno/1890-tallet" title="1890-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1890-tallet" wx:page_id="19117" id="wx415">1890-årene</a> var forbeholdt aksjemeglere, ble en av hverdagslivet.</p>

<p id="wx416">Modernismen, i jakten på sosial organisering, frembragte undersøkelser i <a href="/wno/Seksualitet" title="Seksualitet" wx:linktype="known" wx:pagename="Seksualitet" wx:page_id="424539" id="wx417">seksualvaner</a> og forholdet i kjernefamilien (snarere enn den utvidede familien). Den <a href="/wno/Freud" title="Freud" wx:linktype="known" wx:pagename="Freud" wx:page_id="116688" id="wx418">freudianske</a> vekten på <a href="/wno/Infantil_seksualitet" class="new" title="Infantil seksualitet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Infantil_seksualitet" id="wx419">infantil seksualitet</a> og barneoppdragelser ble større, fordi folk fikk færre barn og dermed et mer spesifikt forhold til hvert barn. Disse teoretiske tilnærmingen vant popularitet.</p>

<a id="Modernisme_etter_den_andre_verdenskrig" name="Modernisme_etter_den_andre_verdenskrig"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Modernisme etter den andre verdenskrig" id="wxsec7"><h2 id="wx420">Modernisme etter den <a href="/wno/Andre_verdenskrig" title="Andre verdenskrig" wx:linktype="known" wx:pagename="Andre_verdenskrig" wx:page_id="101707" id="wx421">andre verdenskrig</a></h2>

<p id="wx422">Etterkrigstiden så <a href="/wno/Europa" title="Europa" wx:linktype="known" wx:pagename="Europa" wx:page_id="398874" id="wx423">Europas</a> hovedsteder i uorden med stort behov for økonomisk og materiell gjenreising og politisk regruppering. I <a href="/wno/Paris" title="Paris" wx:linktype="known" wx:pagename="Paris" wx:page_id="2973" id="wx424">Paris</a>, byen som en gang var kjernen i den europeiske kulturen og verdens kunsthovedstad, hadde ikke lenger noe klima for kunst. Viktige samlere, kunsthandlere og modernististke malere, forfattere og poeter hadde rømt fra Europa til <a href="/wno/New_York" title="New York" wx:linktype="known" wx:pagename="New_York" wx:page_id="21450" id="wx425">New York</a> og <a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx426">USA</a>. <a href="/wno/Surrealisme" title="Surrealisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Surrealisme" wx:page_id="43863" id="wx427">Surrealistene</a> og moderne kunstnere fra alle Europas kultursentre flyktet fra <a href="/wno/Nazi-Tyskland" title="Nazi-Tyskland" wx:linktype="known" wx:pagename="Nazi-Tyskland" wx:page_id="47723" id="wx428">nazistenes</a> herjinger til <a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx429">USA</a>, og mange av dem som ikke hadde rømt, omkom. Noen få kunstnere hadde forblitt i <a href="/wno/Frankrike" title="Frankrike" wx:linktype="known" wx:pagename="Frankrike" wx:page_id="332" id="wx430">Frankrike</a> og overlevd: <a href="/wno/Pablo_Picasso" title="Pablo Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Pablo_Picasso" wx:page_id="56287" id="wx431">Pablo Picasso</a>, <a href="/wno/Henri_Matisse" title="Henri Matisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Henri_Matisse" wx:page_id="56117" id="wx432">Henri Matisse</a> og <a href="/wno/Pierre_Bonnard" title="Pierre Bonnard" wx:linktype="known" wx:pagename="Pierre_Bonnard" wx:page_id="338033" id="wx433">Pierre Bonnard</a>, blant andre.</p>

<p id="wx434"><a href="/wno/1940-tallet" title="1940-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1940-tallet" wx:page_id="5139" id="wx435">1940-årene</a> i <a href="/wno/New_York" title="New York" wx:linktype="known" wx:pagename="New_York" wx:page_id="21450" id="wx436">New York</a> ble et høydepunkt for amerikansk <a href="/wno/Abstrakt_ekspresjonisme" title="Abstrakt ekspresjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Abstrakt_ekspresjonisme" wx:page_id="80968" id="wx437">abstrakt ekspresjonisme</a>, en modernistisk bevegelse som kombinert inspirasjon fra <a href="/wno/Henri_Matisse" title="Henri Matisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Henri_Matisse" wx:page_id="56117" id="wx438">Matisse</a>, <a href="/wno/Pablo_Picasso" title="Pablo Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Pablo_Picasso" wx:page_id="56287" id="wx439">Picasso</a>, <a href="/wno/Surrealisme" title="Surrealisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Surrealisme" wx:page_id="43863" id="wx440">surrealisme</a>, <a href="/wno/Joan_Mir%C3%B3" title="Joan Miró" wx:linktype="known" wx:pagename="Joan_Miró" wx:page_id="74615" id="wx441">Joan Miró</a>, <a href="/wno/Kubisme" title="Kubisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kubisme" wx:page_id="94814" id="wx442">kubisme</a> og <a href="/wno/Fauvisme" title="Fauvisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Fauvisme" wx:page_id="56130" id="wx443">fauvisme</a> med amerikanske størrelser som <a href="/wno/Hans_Hofmann" class="new" title="Hans Hofmann" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Hans_Hofmann" id="wx444">Hans Hofmann</a> og <a href="/wno/John_D._Graham" class="new" title="John D. Graham" wx:linktype="unknown" wx:pagename="John_D._Graham" id="wx445">John D. Graham</a>. Amerikanske artister nøt nærværet til <a href="/wno/Piet_Mondrian" title="Piet Mondrian" wx:linktype="known" wx:pagename="Piet_Mondrian" wx:page_id="123018" id="wx446">Piet Mondrian</a>, <a href="/wno/Fernand_Leger" title="Fernand Leger" wx:linktype="known" wx:pagename="Fernand_Leger" wx:page_id="309829" id="wx447">Fernand Leger</a>, <a href="/wno/Max_Ernst" title="Max Ernst" wx:linktype="known" wx:pagename="Max_Ernst" wx:page_id="306345" id="wx448">Max Ernst</a> og <a href="/wno/Andre_Breton" title="Andre Breton" wx:linktype="known" wx:pagename="Andre_Breton" wx:page_id="346439" id="wx449">Andre Breton-gruppen</a>, Pierre Matisses galleri og <a href="/wno/Peggy_Guggenheim" class="new" title="Peggy Guggenheim" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Peggy_Guggenheim" id="wx450">Peggy Guggenheims</a> galleri <i id="wx451"><a href="/wno/The_Art_of_This_Century" class="new" title="The Art of This Century" wx:linktype="unknown" wx:pagename="The_Art_of_This_Century" id="wx452">Dette århundrets kunst</a></i> og flere andre.</p>

<a id="Pollock_og_den_abstrakte_ekspresjonismen" name="Pollock_og_den_abstrakte_ekspresjonismen"/>
<wx:section level="3" title="Pollock og den abstrakte ekspresjonismen" id="wxsec14"><h3 id="wx453">Pollock og den abstrakte ekspresjonismen</h3>

<a id="Modernisme_i_1960-.C3.A5rene_etter_den_abstrakte_ekspresjonismen" name="Modernisme_i_1960-.C3.A5rene_etter_den_abstrakte_ekspresjonismen"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Modernisme i 1960-årene etter den abstrakte ekspresjonismen" id="wxsec15"><h3 id="wx454">Modernisme i 1960-årene etter den abstrakte ekspresjonismen</h3>

<a id="Popkunst" name="Popkunst"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Popkunst" id="wxsec16"><h3 id="wx455">Popkunst</h3>

<a id="Minimalisme" name="Minimalisme"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Minimalisme" id="wxsec17"><h3 id="wx456">Minimalisme</h3>

<a id="Collage.2C_Assemblage.2C_installasjon" name="Collage.2C_Assemblage.2C_installasjon"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Collage, Assemblage, installasjon" id="wxsec18"><h3 id="wx457">Collage, Assemblage, installasjon</h3>

<a id="Neo-dada" name="Neo-dada"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Neo-dada" id="wxsec19"><h3 id="wx458">Neo-dada</h3>

<a id="Performance_og_Happenings" name="Performance_og_Happenings"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Performance og Happenings" id="wxsec20"><h3 id="wx459">Performance og Happenings</h3>

<a id="Fluxus" name="Fluxus"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Fluxus" id="wxsec21"><h3 id="wx460">Fluxus</h3>

<a id="Senmodernismen" name="Senmodernismen"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Senmodernismen" id="wxsec8"><h2 id="wx461">Senmodernismen</h2>

<a id="Kjente_modernister" name="Kjente_modernister"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Kjente modernister" id="wxsec9"><h2 id="wx462">Kjente modernister</h2>

<ul id="wx463">
<li id="wx464"><a href="/wno/Arkitektur" title="Arkitektur" wx:linktype="known" wx:pagename="Arkitektur" wx:page_id="494110" id="wx465">Arkitektur</a>
<p id="wx466">: <a href="/wno/Le_Corbusier" title="Le Corbusier" wx:linktype="known" wx:pagename="Le_Corbusier" wx:page_id="15832" id="wx467">Le Corbusier</a>, <a href="/wno/Ludwig_Mies_van_der_Rohe" title="Ludwig Mies van der Rohe" wx:linktype="known" wx:pagename="Ludwig_Mies_van_der_Rohe" wx:page_id="10947" id="wx468">Ludwig Mies van der Rohe</a>, <a href="/wno/Gunnar_Asplund" title="Gunnar Asplund" wx:linktype="known" wx:pagename="Gunnar_Asplund" wx:page_id="135780" id="wx469">Gunnar Asplund</a>, <a href="/wno/Arne_Korsmo" title="Arne Korsmo" wx:linktype="known" wx:pagename="Arne_Korsmo" wx:page_id="130947" id="wx470">Arne Korsmo</a></p>
</li>

<li id="wx471"><a href="/wno/Malerkunst" title="Malerkunst" wx:linktype="known" wx:pagename="Malerkunst" wx:page_id="114568" id="wx472">Malerkunst</a>
<p id="wx473">: <a href="/wno/Henri_Matisse" title="Henri Matisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Henri_Matisse" wx:page_id="56117" id="wx474">Henri Matisse</a>, <a href="/wno/Edvard_Munch" title="Edvard Munch" wx:linktype="known" wx:pagename="Edvard_Munch" wx:page_id="239" id="wx475">Edvard Munch</a>, <a href="/wno/Pablo_Picasso" title="Pablo Picasso" wx:linktype="known" wx:pagename="Pablo_Picasso" wx:page_id="56287" id="wx476">Pablo Picasso</a></p>
</li>

<li id="wx477"><a href="/wno/Litteratur" title="Litteratur" wx:linktype="known" wx:pagename="Litteratur" wx:page_id="620" id="wx478">Litteratur</a>
<p id="wx479">: <a href="/wno/Gertrude_Stein" title="Gertrude Stein" wx:linktype="known" wx:pagename="Gertrude_Stein" wx:page_id="315659" id="wx480">Gertrude Stein</a>, <a href="/wno/Knut_Hamsun" title="Knut Hamsun" wx:linktype="known" wx:pagename="Knut_Hamsun" wx:page_id="597" id="wx481">Knut Hamsun</a>, <a href="/wno/James_Joyce" title="James Joyce" wx:linktype="known" wx:pagename="James_Joyce" wx:page_id="3915" id="wx482">James Joyce</a>, <a href="/wno/Virginia_Woolf" title="Virginia Woolf" wx:linktype="known" wx:pagename="Virginia_Woolf" wx:page_id="37683" id="wx483">Virginia Woolf</a>, <a href="/wno/Tarjei_Vesaas" title="Tarjei Vesaas" wx:linktype="known" wx:pagename="Tarjei_Vesaas" wx:page_id="10872" id="wx484">Tarjei Vesaas</a></p>
</li>

<li id="wx485"><a href="/wno/Lyrikk" title="Lyrikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Lyrikk" wx:page_id="617" id="wx486">Lyrikk</a>
<p id="wx487">: <a href="/wno/Rolf_Jacobsen" title="Rolf Jacobsen" wx:linktype="known" wx:pagename="Rolf_Jacobsen" wx:page_id="42441" id="wx488">Rolf Jacobsen</a>, <a href="/wno/Edith_S%C3%B6dergran" title="Edith Södergran" wx:linktype="known" wx:pagename="Edith_Södergran" wx:page_id="26845" id="wx489">Edith Södergran</a>, <a href="/wno/Artur_Lundkvist" class="new" title="Artur Lundkvist" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Artur_Lundkvist" id="wx490">Artur Lundkvist</a></p>
</li>
</ul>

<a id="Se_ogs.C3.A5" name="Se_ogs.C3.A5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Se også" id="wxsec10"><h2 id="wx491">Se også</h2>

<ul id="wx492">
<li id="wx493"><a href="/wno/Postmodernisme" title="Postmodernisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Postmodernisme" wx:page_id="22851" id="wx494">Postmodernisme</a></li>

<li id="wx495"><a href="/wno/Litter%C3%A6r_modernisme" title="Litterær modernisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Litterær_modernisme" wx:page_id="347605" id="wx496">litterær modernisme</a></li>
</ul>

<a id="Referanser" name="Referanser"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Referanser" id="wxsec11"><h2 id="wx497">Referanser</h2>

<wx:template id="wx_t9" pagename="Mal:Reflist" page_id="272967"/>
<div class="references-small" id="wx498">
<ol class="references" id="wx499">
<li id="_note-0"><b id="wx500"><a href="#_ref-0" title="" wx:fragment="_ref-0" wx:linktype="noteref" id="wx501">^</a></b> <i id="wx502"><a href="http://www.sharecom.ca/greenberg/postmodernism.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx503">Clement Breenberg: Modern and Postmodern</a></i>
<p id="wx504">Syvende avsnitt. Adresse besøkt 15. april 2008</p>
</li>
</ol>
</div>

<wx:templateend start="wx_t9"/>
<a id="Litteratur" name="Litteratur"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Litteratur" id="wxsec12"><h2 id="wx505">Litteratur</h2>

<a id="Eksterne_lenker" name="Eksterne_lenker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Eksterne lenker" id="wxsec13"><h2 id="wx506">Eksterne lenker</h2>

<wx:template id="wx_t10" pagename="Mal:Kunsthistoriske_perioder" page_id="458819"/>
<div class="NavFrame clearfix skjulRamme" id="wx507">
<div class="NavHead" id="wx508"><a href="/wno/Kunsthistoriske_perioder" title="Kunsthistoriske perioder" wx:linktype="known" wx:pagename="Kunsthistoriske_perioder" wx:page_id="82870" id="wx509">Kunsthistoriske perioder</a></div>

<div class="NavContent skjulInnhold" id="wx510">
<table id="wx511">
<tr id="wx512">
<td colspan="1" style="text-align:center;width:100%;font-size:95%;" id="wx513"><span style="white-space:nowrap" id="wx514"><a href="/wno/Art_nouveau" title="Art nouveau" wx:linktype="known" wx:pagename="Art_nouveau" wx:page_id="5187" id="wx515">Art nouveau</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx516"><a href="/wno/Barokken" title="Barokken" wx:linktype="known" wx:pagename="Barokken" wx:page_id="23658" id="wx517">Barokk</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx518"><a href="/wno/Bysantinsk_kunst" title="Bysantinsk kunst" wx:linktype="known" wx:pagename="Bysantinsk_kunst" wx:page_id="230052" id="wx519">Bysantinsk kunst</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx520"><a href="/wno/Dragestil" title="Dragestil" wx:linktype="known" wx:pagename="Dragestil" wx:page_id="142149" id="wx521">Dragestil</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx522"><a href="/wno/Gresk_kunst" title="Gresk kunst" wx:linktype="known" wx:pagename="Gresk_kunst" wx:page_id="386677" id="wx523">Gresk kunst</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx524"><a href="/wno/Historisme" title="Historisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Historisme" wx:page_id="83122" id="wx525">Historisme</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx526"><a href="/wno/Impresjonisme" title="Impresjonisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Impresjonisme" wx:page_id="21102" id="wx527">Impresjonisme</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx528"><a href="/wno/Klassisismen" title="Klassisismen" wx:linktype="known" wx:pagename="Klassisismen" wx:page_id="19497" id="wx529">Klassisisme</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx530"><a href="/wno/Middelalderen" title="Middelalderen" wx:linktype="known" wx:pagename="Middelalderen" wx:page_id="16366" id="wx531">Middelalder</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx532"><a href="/wno/Modernisme" title="Modernisme" wx:linktype="self" wx:pagename="Modernisme" wx:page_id="56121" id="wx533">Modernisme</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx534"><a href="/wno/Realisme_%28kunst%29" title="Realisme (kunst)" wx:linktype="known" wx:pagename="Realisme_(kunst)" wx:page_id="20176" id="wx535">Realisme</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx536"><a href="/wno/Renessansen" title="Renessansen" wx:linktype="known" wx:pagename="Renessansen" wx:page_id="11309" id="wx537">Renessanse</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx538"><a href="/wno/Rokokko" title="Rokokko" wx:linktype="known" wx:pagename="Rokokko" wx:page_id="80411" id="wx539">Rokokko</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx540"><a href="/wno/Romansk_kunst" title="Romansk kunst" wx:linktype="known" wx:pagename="Romansk_kunst" wx:page_id="476776" id="wx541">Romansk kunst</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx542"><a href="/wno/Romantikken" title="Romantikken" wx:linktype="known" wx:pagename="Romantikken" wx:page_id="6342" id="wx543">Romantikk</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx544"><a href="/wno/Romersk_kunst" class="new" title="Romersk kunst" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Romersk_kunst" id="wx545">Romersk kunst</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx546"><a href="/wno/Sveitserstil" title="Sveitserstil" wx:linktype="known" wx:pagename="Sveitserstil" wx:page_id="238344" id="wx547">Sveitserstil</a> •</span> <span style="white-space:nowrap" id="wx548"><a href="/wno/Tidlig_kristen_kunst_og_arkitektur" title="Tidlig kristen kunst og arkitektur" wx:linktype="known" wx:pagename="Tidlig_kristen_kunst_og_arkitektur" wx:page_id="89507" id="wx549">Tidlig kristen kunst</a></span> </td>
</tr>
</table>
</div>
</div>

<wx:templateend start="wx_t10"/>
<wx:template id="wx_t11" pagename="Mal:Portal" page_id="69988"/>
<div id="catlinks">
<p id="portlinks" class="catlinks"><a href="/wno/Wikipedia:Portaler" title="Wikipedia:Portaler" wx:linktype="known" wx:pagename="Wikipedia:Portaler" id="wx550">Portal</a>: <a href="/wno/Portal:kunst" class="new" title="Portal:kunst" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Portal:kunst" id="wx551">Kunst</a></p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t11"/><wx:template id="wx_t12" pagename="Mal:Link_UA" page_id="77013"/><span class="FA" id="af" style="display:none;"/><wx:templateend start="wx_t12"/><a href="http://be-x-old.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%B4%D1%8D%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC" class="extiw" title="be-x-old:Мадэрнізм" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="be-x-old:Мадэрнізм" id="wx552">be-x-old:Мадэрнізм</a>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Modernisme" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx553">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx554"><a href="/wno/Kategori:Kunsthistorie" title="Kategori:Kunsthistorie" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Kunsthistorie" wx:page_id="21028" id="wx555">Kunsthistorie</a></span> | <span dir="ltr" id="wx556"><a href="/wno/Kategori:Arkitektoniske_perioder" title="Kategori:Arkitektoniske perioder" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Arkitektoniske_perioder" wx:page_id="22947" id="wx557">Arkitektoniske perioder</a></span> | <span dir="ltr" id="wx558"><a href="/wno/Kategori:Kunsthistoriske_perioder" title="Kategori:Kunsthistoriske perioder" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Kunsthistoriske_perioder" wx:page_id="82857" id="wx559">Kunsthistoriske perioder</a></span> | <span dir="ltr" id="wx560"><a href="/wno/Kategori:Modernisme" title="Kategori:Modernisme" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Modernisme" wx:page_id="248665" id="wx561">Modernisme</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://af.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="af:Modernisme" id="wx562">Afrikaans</a> | <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%AD%D8%AF%D8%A7%D8%AB%D9%88%D9%8A%D8%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:حداثوية" id="wx563">العربية</a> | <a href="http://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D1%8A%D0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bg:Модернизъм" id="wx564">Български</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Modernisme" id="wx565">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Modernismus" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Modernismus" id="wx566">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Modernisme" id="wx567">Dansk</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Modernism" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Modernism" id="wx568">Eesti</a> | <a href="http://el.wikipedia.org/wiki/%CE%9C%CE%BF%CE%BD%CF%84%CE%B5%CF%81%CE%BD%CE%B9%CF%83%CE%BC%CF%8C%CF%82" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="el:Μοντερνισμός" id="wx569">Ελληνικά</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Modernism" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Modernism" id="wx570">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Modernismo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Modernismo" id="wx571">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Modernismo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Modernismo" id="wx572">Esperanto</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%D9%86%D9%88%DA%AF%D8%B1%D8%A7%DB%8C%DB%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:نوگرایی" id="wx573">فارسی</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Modernismo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Modernismo" id="wx574">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Modernismo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Modernismo" id="wx575">Galego</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Modernisme" id="wx576">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://ia.wikipedia.org/wiki/Modernismo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ia:Modernismo" id="wx577">Interlingua</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9E%D7%95%D7%93%D7%A8%D7%A0%D7%99%D7%96%D7%9D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:מודרניזם" id="wx578">עברית</a> | <a href="http://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%9B%E1%83%9D%E1%83%93%E1%83%94%E1%83%A0%E1%83%9C%E1%83%98%E1%83%96%E1%83%9B%E1%83%98" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ka:მოდერნიზმი" id="wx579">ქართული</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Modernisms" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Modernisms" id="wx580">Latviešu</a> | <a href="http://lt.wikipedia.org/wiki/Modernizmas" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lt:Modernizmas" id="wx581">Lietuvių</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Modernisme" id="wx582">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%A2%E3%83%80%E3%83%8B%E3%82%BA%E3%83%A0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:モダニズム" id="wx583">日本語</a> | <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Modernisme" id="wx584">Norsk (nynorsk)</a> | <a href="http://oc.wikipedia.org/wiki/Modernisme" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="oc:Modernisme" id="wx585">Occitan</a> | <a href="http://pl.wikipedia.org/wiki/Modernizm_%28sztuka%29" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pl:Modernizm_(sztuka)" id="wx586">Polski</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Modernismo" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Modernismo" id="wx587">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Modernism" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Modernism" id="wx588">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Модернизм" id="wx589">Русский</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Модернизам" id="wx590">Српски / Srpski</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Modernismi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Modernismi" id="wx591">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Modernism" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Modernism" id="wx592">Svenska</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Modernizm" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Modernizm" id="wx593">Türkçe</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Модернізм" id="wx594">Українська</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E7%8F%BE%E4%BB%A3%E4%B8%BB%E7%BE%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:現代主義" id="wx595">中文</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"/>
<wx:templatearguments for="wx_t2"/>
<wx:templatearguments for="wx_t3"/>
<wx:templatearguments for="wx_t4"/>
<wx:templatearguments for="wx_t5"/>
<wx:templatearguments for="wx_t6"/>
<wx:templatearguments for="wx_t7"/>
<wx:templatearguments for="wx_t8"/>
<wx:templatearguments for="wx_t9"/>
<wx:templatearguments for="wx_t10"/>
<wx:templatearguments for="wx_t11"><wx:argument name="1">
<p id="wx596">kunst</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t12"><wx:argument name="1">
<p id="wx597">af</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
