<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Alnaelva</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Alnaelva"/>
<meta name="wx_page_id" content="120021"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Alnaelva" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Alnaelva</h1>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wno/Bilde:Alna_i_Svartdalen.JPG" title="Alnaelva i Svartdalen, ovenfor Kværner.Foto: Helge Høifødt   " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Alna_i_Svartdalen.JPG" id="wx3"><img src="/wno/Bilde:Alna_i_Svartdalen.JPG" alt="Alnaelva i Svartdalen, ovenfor Kværner.Foto: Helge Høifødt   " id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5">
<p id="wx6">Alnaelva i Svartdalen, ovenfor Kværner.</p>

<div style="font-size:85%" id="wx7">
<p id="wx8">Foto: Helge Høifødt</p>
</div>
</div>
</div>

<div class="wx_image" wx:align="right" wx:thumb="thumb" id="wx9"><a href="/wno/Bilde:Alnaelva_Alnabru.jpg" title="Alnaelva. Bildet er tatt på Alnabru.Foto: Torstein Frogner   " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Alnaelva_Alnabru.jpg" id="wx10"><img src="/wno/Bilde:Alnaelva_Alnabru.jpg" alt="Alnaelva. Bildet er tatt på Alnabru.Foto: Torstein Frogner   " id="wx11"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx12">
<p id="wx13">Alnaelva. Bildet er tatt på <a href="/wno/Alnabru" title="Alnabru" wx:linktype="known" wx:pagename="Alnabru" wx:page_id="210899" id="wx14">Alnabru</a>.<wx:template id="wx_t1" pagename="Mal:Byline" page_id="308303"/></p>

<div style="font-size:85%" id="wx15">
<p id="wx16">Foto: Torstein Frogner</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t1"/></div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx17"><a href="/wno/Bilde:Bryn1.JPG" title="Alna passerer Bryn stasjon til venstre, den gule stasjons- bygningen fra 1880 til høyre. Avløpet av Østensjøvannet renner ut i forkant av dagens stasjon Foto: Pål Giørtz   " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Bryn1.JPG" id="wx18"><img src="/wno/Bilde:Bryn1.JPG" alt="Alna passerer Bryn stasjon til venstre, den gule stasjons- bygningen fra 1880 til høyre. Avløpet av Østensjøvannet renner ut i forkant av dagens stasjon Foto: Pål Giørtz   " id="wx19"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx20">
<p id="wx21">Alna passerer <a href="/wno/Bryn_stasjon" title="Bryn stasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Bryn_stasjon" wx:page_id="160813" id="wx22">Bryn stasjon</a> til venstre, den gule stasjons- bygningen fra <a href="/wno/1880" title="1880" wx:linktype="known" wx:pagename="1880" wx:page_id="4612" id="wx23">1880</a> til høyre. Avløpet av <a href="/wno/%C3%98stensj%C3%B8vannet" title="Østensjøvannet" wx:linktype="known" wx:pagename="Østensjøvannet" wx:page_id="99140" id="wx24">Østensjøvannet</a> renner ut i forkant av dagens stasjon <wx:template id="wx_t2" pagename="Mal:Byline" page_id="308303"/></p>

<div style="font-size:85%" id="wx25">
<p id="wx26">Foto: Pål Giørtz</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t2"/></div>
</div>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx27"><a href="/wno/Bilde:Brynfoss.JPG" title="Alna i foss ved Bryn, på vei mot SvartdalenFoto: Pål Giørtz   " wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Brynfoss.JPG" id="wx28"><img src="/wno/Bilde:Brynfoss.JPG" alt="Alna i foss ved Bryn, på vei mot SvartdalenFoto: Pål Giørtz   " id="wx29"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx30">
<p id="wx31">Alna i foss ved <a href="/wno/Bryn_i_Oslo" title="Bryn i Oslo" wx:linktype="known" wx:pagename="Bryn_i_Oslo" wx:page_id="264220" id="wx32">Bryn</a>, på vei mot Svartdalen<wx:template id="wx_t3" pagename="Mal:Byline" page_id="308303"/></p>

<div style="font-size:85%" id="wx33">
<p id="wx34">Foto: Pål Giørtz</p>
</div>

<wx:templateend start="wx_t3"/></div>
</div>

<p id="wx35"><b id="wx36">Alnaelva</b> eller <b id="wx37">Alna</b> er <a href="/wno/Oslo" title="Oslo" wx:linktype="known" wx:pagename="Oslo" wx:page_id="493964" id="wx38">Oslos</a> lengste <a href="/wno/Elv" title="Elv" wx:linktype="known" wx:pagename="Elv" wx:page_id="23810" id="wx39">elv</a>. Den springer ut fra <a href="/wno/Alnsj%C3%B8en" title="Alnsjøen" wx:linktype="known" wx:pagename="Alnsjøen" wx:page_id="391000" id="wx40">Alnsjøen</a> i <a href="/wno/Lillomarka" title="Lillomarka" wx:linktype="known" wx:pagename="Lillomarka" wx:page_id="59979" id="wx41">Lillomarka</a> og har betydelig tilsig fra <a href="/wno/Breisj%C3%B8en" title="Breisjøen" wx:linktype="known" wx:pagename="Breisjøen" wx:page_id="348414" id="wx42">Breisjøen</a>, <a href="/wno/Steinbruvannet" title="Steinbruvannet" wx:linktype="known" wx:pagename="Steinbruvannet" wx:page_id="172641" id="wx43">Steinbruvannet</a>, <a href="/wno/Tokerudbekken" class="new" title="Tokerudbekken" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Tokerudbekken" id="wx44">Tokerudbekken</a> og <a href="/wno/%C3%98stensj%C3%B8bekken" class="new" title="Østensjøbekken" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Østensjøbekken" id="wx45">Østensjøbekken</a>. Elva mottar dessuten avrenning fra <a href="/wno/Oslo_kloakknett" class="new" title="Oslo kloakknett" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Oslo_kloakknett" id="wx46">Oslo kloakknett</a> og ymse trafikkerte flater. Det er i dag minimalt med tilførsel av rent vann i elvas hoveddel og Alna ender opp i <a href="/wno/Bj%C3%B8rvika" title="Bjørvika" wx:linktype="known" wx:pagename="Bjørvika" wx:page_id="195943" id="wx47">Bjørvika</a> i indre <a href="/wno/Oslofjord" title="Oslofjord" wx:linktype="known" wx:pagename="Oslofjord" wx:page_id="189901" id="wx48">Oslofjord</a> som en av Oslos verste forurensningskilder. I 1922 ble nedre del av elva lagt i <a href="/wno/Kulvert" title="Kulvert" wx:linktype="known" wx:pagename="Kulvert" wx:page_id="174456" id="wx49">kulvert</a> fra <a href="/wno/Kv%C3%A6rner_%28str%C3%B8k%29" title="Kværner (strøk)" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværner_(strøk)" wx:page_id="381464" id="wx50">Kværneromr</a>ådet nede i <a href="/wno/Lodalen_%28Oslo%29" title="Lodalen (Oslo)" wx:linktype="known" wx:pagename="Lodalen_(Oslo)" wx:page_id="381534" id="wx51">Lodalsøkket</a>. I 1927 ble Alnsjøen drikkevannskilde, og med dette ble Alnas vannstand redusert. I 1948 ble kulverten forlenget østover slik at også fossefallene fra <a href="/wno/Svartdalen" title="Svartdalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Svartdalen" wx:page_id="382896" id="wx52">Svartdalen</a> og ned i <a href="/wno/Kv%C3%A6rnerdumpa" title="Kværnerdumpa" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværnerdumpa" wx:page_id="331263" id="wx53">Kværnerdumpa</a> i Lodalen, de såkalte <a href="/wno/Kv%C3%A6rnerfossene" title="Kværnerfossene" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværnerfossene" wx:page_id="393167" id="wx54">Kværnerfossene</a>, ble ført i avløp. Fram til midten av 1980-tallet ble stadig mer av elva lagt under jorda.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Oslos_elver_fra_1985" name="Oslos_elver_fra_1985"/>
<wx:section level="2" title="Oslos elver fra 1985" id="wxsec2"><h2 id="wx55">Oslos elver fra 1985</h2>

<p id="wx56">Den 11. desember 1985 besluttet Oslo bystyre følgende:</p>

<ul id="wx57">
<li id="wx58">
<p id="wx59">Lukking av bekker og elver er ikke tillatt</p>
</li>

<li id="wx60">
<p id="wx61">Det samme gjelder for gjenfylling av – eller i – dammer, tjern og vann, samt sjøgrunn.</p>
</li>

<li id="wx62">
<p id="wx63">Oppføring eller anbringelse av bygninger eller andre konstruksjoner og anlegg nærmere åpne bekker, dammer, elver, tjern og vann enn 20 meter tillates i alminnelighet ikke. Det samme gjelder graving, sprengning og fyllingsarbeider.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx64">Den nye elvepolitikken ble tatt videre i og med byrådserklæringen av 2000 og byøkologisk program for 2002 - 2014 der følgende er programfestet:</p>

<ul id="wx65">
<li id="wx66">
<p id="wx67">Oslos elver skal renses og rørlagte strekninger gjenåpnes der det er mulig.</p>
</li>

<li id="wx68">
<p id="wx69">Elvebreddene gjøres tilgjengelige og gamle kulturminner knyttet til elvene bevares.</p>
</li>
</ul>

<p id="wx70">Gjennom sin status som Oslos viktigste byelv har Alna lenge vært under uttalt prioritering. I senere år er det arbeidet målrettet med åpning av Alna og stadig nye strekk renses og hentes fram i lyset. Planen er å få gjenåpnet og renset hele elveløpet innen rimelig tid slik at Alna kan renne fritt fra marka til fjorden.</p>

<p id="wx71">I november 2007 startet <a href="/wno/Plan-_og_bygningsetaten" class="new" title="Plan- og bygningsetaten" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Plan-_og_bygningsetaten" id="wx72">Plan- og bygningsetaten</a> arbeidet med kommundedelplan for Alna miljøpark. I utkastet tok etaten utgangspunkt i tre hovedtemaer:</p>

<ul id="wx73">
<li id="wx74">
<p id="wx75">«Alna i landskapet - den blå-grønne strukturen og mulighetene for rekreasjon</p>
</li>

<li id="wx76">
<p id="wx77">Biologisk mangfold og vannkvalitet – «urbant naturvern»</p>
</li>

<li id="wx78">
<p id="wx79">Urban utvikling som bygger på mulighetene aktiv bruk av vann gir»</p>
</li>
</ul>

<a id="Navnet" name="Navnet"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Navnet" id="wxsec3"><h2 id="wx80">Navnet</h2>

<p id="wx81">Elvenavnet har endret seg både med hensyn til uttale og skrivemåte. Nedarvet muntlig uttaleform er i dag <i id="wx82">Ærna</i> med tostavings <a href="/wno/Tonelag" title="Tonelag" wx:linktype="known" wx:pagename="Tonelag" wx:page_id="3322" id="wx83">tonelag</a>. I skriftlige kilder finner vi former som blant andre <i id="wx84">Alne</i> og <i id="wx85">Elna</i>. Flere tradisjonelle stedsnavn i kort avstand til Alnas opprinnelige elveløp bærer forstavelsen <i id="wx86">Aln-</i>. I <a href="/wno/Groruddalen" title="Groruddalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Groruddalen" wx:page_id="17665" id="wx87">Groruddalen</a> finner vi Søndre og Nordre <a href="/wno/Alna_g%C3%A5rd" class="new" title="Alna gård" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alna_gård" id="wx88">Alna gård</a> samt <a href="/wno/Alnabru" title="Alnabru" wx:linktype="known" wx:pagename="Alnabru" wx:page_id="210899" id="wx89">Alnabru</a>, også uttalt <i id="wx90">Ærnabru</i>. Stedsnavnet <a href="/wno/Alnafet" class="new" title="Alnafet" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alnafet" id="wx91">Alnafet</a> om slettelandet på sørøstre side av Alnas tidligere elveløp under nordskrenten av <a href="/wno/Ekeberg%C3%A5sen" title="Ekebergåsen" wx:linktype="known" wx:pagename="Ekebergåsen" wx:page_id="234121" id="wx92">Ekebergåsen</a> kommer av <a href="/wno/Norr%C3%B8nt_spr%C3%A5k" title="Norrønt språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Norrønt_språk" wx:page_id="39740" id="wx93">norrønt</a> <i id="wx94">Alnarfit</i>, der siste ledd betyr frodig gress-slette. Det finnes i gatenavnet <a href="/wno/Alnafetgata" class="new" title="Alnafetgata" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alnafetgata" id="wx95">Alnafetgata</a> og <a href="/wno/Alnafetl%C3%B8kka" class="new" title="Alnafetløkka" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alnafetløkka" id="wx96">Alnafetløkka</a>. På 1800-tallet ble løkkenavnet misforstått og forvansket til <i id="wx97">Ahnefeltløkken</i>, idet man antok at løkka hadde navn etter en familie Ahnefelt. I <a href="/wno/1866" title="1866" wx:linktype="known" wx:pagename="1866" wx:page_id="4626" id="wx98">1866</a> fikk den nåværende Alnafetgata navnet «Ahnefeltgaden», og i <a href="/wno/1874" title="1874" wx:linktype="known" wx:pagename="1874" wx:page_id="1333" id="wx99">1874</a> ble «Ahnefeltløkken Kirkegård» anlagt, nå kalt <i id="wx100">Gamlebyen gravlund</i>.</p>

<p id="wx101">Etymologien vedrørende Alnanavnet er uklar. A-endelsen er ikke <a href="/wno/Norr%C3%B8nt_spr%C3%A5k" title="Norrønt språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Norrønt_språk" wx:page_id="39740" id="wx102">norrøn</a>. I norrøn tid kan <i id="wx103">Aln</i> ha vært navn på vassdraget. <i id="wx104">Aln</i> kan forstås i lys av <i id="wx105"><a href="/wno/Albue" title="Albue" wx:linktype="known" wx:pagename="Albue" wx:page_id="278896" id="wx106">Albue</a></i>, dvs. «buktning», med referanse til elvas mange <a href="/wno/Meander" title="Meander" wx:linktype="known" wx:pagename="Meander" wx:page_id="237178" id="wx107">meandersvinger</a> gjennom Alnadalen. Senere har <i id="wx108">a</i>-endelsen kommet til slik at forma <i id="wx109">Alna</i> ble et faktum. En annen teori er at navnet skriver seg fra <i id="wx110">al</i>, dvs. «vokse», «bli flomdiger».</p>

<p id="wx111">Forøvrig kan navnet problematiseres ved å trekke fram at Alnas hovedkilde både i skrift og tale ofte er blitt kalt «Alunsjøen». Denne varianten av innsjønavnet <i id="wx112">Alnsjøen</i> må forklares som en kontaminasjon med bakgrunn i forekomstene av mineralet <a href="/wno/Alun" title="Alun" wx:linktype="known" wx:pagename="Alun" wx:page_id="406875" id="wx113">alun</a> i nærheten av utløpet, eller kanskje heller med <a href="/wno/Alunverket" title="Alunverket" wx:linktype="known" wx:pagename="Alunverket" wx:page_id="350913" id="wx114">Alunverket</a> som ble anlagt for å utnytte disse forekomstene. Alnsjøens navn kan ikke kan ha sammenheng med mineralet, ettersom det ikke finnes kjente alunforkomster i nærheten. <a href="/wno/Oslo_byleksikon" title="Oslo byleksikon" wx:linktype="known" wx:pagename="Oslo_byleksikon" wx:page_id="178910" id="wx115">Oslo byleksikon</a> fastslår at sjøens rette og egentlige navn er «Alnsjøen».</p>

<p id="wx116">Vest i den nordvendte <a href="/wno/Ekebergskrenten" title="Ekebergskrenten" wx:linktype="known" wx:pagename="Ekebergskrenten" wx:page_id="371616" id="wx117">Ekebergskrenten</a>, like ved Alnas utløp i fjorden, ble det brutt <a href="/wno/Alunskifer" title="Alunskifer" wx:linktype="known" wx:pagename="Alunskifer" wx:page_id="158035" id="wx118">alunskifer</a> til framstilling av alun allerede i middelalderen. I perioden 1738-1815 ble Ekeberg hardt beskattet for den svarte skiferen som kunne gi det verdifulle og anvendelige alunsaltet. Alunskiferbruddet i Ekebergskrenten regnes i dag som et teknisk og geologisk <a href="/wno/Kulturminne" title="Kulturminne" wx:linktype="known" wx:pagename="Kulturminne" wx:page_id="157582" id="wx119">kulturminne</a>.</p>

<p id="wx120">Det eldste kjente skriftlige belegg for det alternative navnet <i id="wx121">Loelva</i>, mye brukt gjennom senere hundreår, finnes i <a href="/wno/Norriges_Beskrivelse" class="new" title="Norriges Beskrivelse" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Norriges_Beskrivelse" id="wx122">Norriges Beskrivelse</a> av <a href="/wno/Peder_Clauss%C3%B8n_Friis" title="Peder Claussøn Friis" wx:linktype="known" wx:pagename="Peder_Claussøn_Friis" wx:page_id="92804" id="wx123">Peder Claussøn Friis</a>, trykt i <a href="/wno/1613" title="1613" wx:linktype="known" wx:pagename="1613" wx:page_id="4979" id="wx124">1613</a>. «Loelva» eller «Loen» hevdes å være konstruert av ham for å forklare bynavnet <i id="wx125">Oslo</i> («Loens os»). Disse litterære navneformene fikk stor utbredelse både i skrift og tale, og de har gitt opphav til navnet <a href="/wno/Lodalen" title="Lodalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Lodalen" wx:page_id="418858" id="wx126">Lodalen</a> på nedre del av Alnadalen. Men det gamle navnet Alna overlevde på folkemunne høyere oppe i <a href="/wno/Groruddalen" title="Groruddalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Groruddalen" wx:page_id="17665" id="wx127">Groruddalen</a>, der avstanden til Oslo var større. Etter at det ble alminnelig kjent at Alna er det egentlige og opprinnelige navnet, fortrenger det nå det konstruerte navnet «Loelva»</p>

<a id="Opprinnelig_geografisk_l.C3.B8p" name="Opprinnelig_geografisk_l.C3.B8p"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Opprinnelig geografisk løp" id="wxsec4"><h2 id="wx128">Opprinnelig geografisk løp</h2>

<p id="wx129">Etter utspringet fra Alnsjøen (237 m.o.h.) svingte Alna seg nedover <a href="/wno/Groruddalen" title="Groruddalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Groruddalen" wx:page_id="17665" id="wx130">Groruddalen</a>, <a href="/wno/Svartdalen" title="Svartdalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Svartdalen" wx:page_id="382896" id="wx131">Svartdalen</a> og Lodalen. Siste etappe gikk over <a href="/wno/Loenga" class="new" title="Loenga" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Loenga" id="wx132">Loenga</a>, elvesletta under <a href="/wno/Ekeberg%C3%A5sen" title="Ekebergåsen" wx:linktype="known" wx:pagename="Ekebergåsen" wx:page_id="234121" id="wx133">Ekebergåsen</a>. Derfra rant elva ut i Oslofjorden.</p>

<a id="Historie_knytta_til_Alna" name="Historie_knytta_til_Alna"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Historie knytta til Alna" id="wxsec5"><h2 id="wx134">Historie knytta til Alna</h2>

<a id="Eldre_tid" name="Eldre_tid"/>
<wx:section level="3" title="Eldre tid" id="wxsec9"><h3 id="wx135">Eldre tid</h3>

<p id="wx136">Alnas utløp var arneplass for etablering av byen Oslo omkring år 1000. Her var det laglig å legge til med <a href="/wno/Vikingskip" title="Vikingskip" wx:linktype="known" wx:pagename="Vikingskip" wx:page_id="113480" id="wx137">vikingenes skip</a> som var flatbunnede og kunne gå et godt stykke opp i elveløpet. Elva var større på denne tiden: Utløpets bredde var rundt 70 meter og vannstanden var omkring 3 meter høyere enn i dag.</p>

<p id="wx138"><a href="/wno/Middelalderbyen_Oslo" title="Middelalderbyen Oslo" wx:linktype="known" wx:pagename="Middelalderbyen_Oslo" wx:page_id="190296" id="wx139">Middelalderbyen Oslo</a> utviklet seg i første omgang på strandsletta mellom Alna og Klosterelva (<a href="/wno/Hovinbekken" class="new" title="Hovinbekken" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Hovinbekken" id="wx140">Hovinbekken</a>). Ruinene av blant annet den gamle <a href="/wno/Kongsg%C3%A5rden" title="Kongsgården" wx:linktype="known" wx:pagename="Kongsgården" wx:page_id="91039" id="wx141">Kongsgården</a> ligger i nærheten av Alnas utløp, delvis under <a href="/wno/NSB" title="NSB" wx:linktype="known" wx:pagename="NSB" wx:page_id="5522" id="wx142">NSBs</a> gamle lokomotivverksted. <a href="/wno/Saxeg%C3%A5rden" title="Saxegården" wx:linktype="known" wx:pagename="Saxegården" wx:page_id="189920" id="wx143">Saxegården</a>, som fortsatt eksisterer som eiendom, var blant gårdene som ble etablert langsmed Alna, og som hadde sjøbod i elva sammen med Bispegården og andre stormannsgårder. Mot slutten av 1200-tallet begynte utvidelsen av Oslo å gjøre seg gjeldende også på sørøstsida av Alna.</p>

<p id="wx144">Navnet <a href="/wno/M%C3%B8lleteigen" title="Mølleteigen" wx:linktype="known" wx:pagename="Mølleteigen" wx:page_id="381506" id="wx145">Mølleteigen</a> forteller at det tidlig ble anlagt møllebruk ved Alna. Biskopen trengte kraft for å male kornet han tok inn som avgift fra alt jordegodset kirka eide. Bare halvannen km fra bispegården var det store <a href="/wno/Foss" title="Foss" wx:linktype="known" wx:pagename="Foss" wx:page_id="34503" id="wx146">fossefall</a>, i senere tid kjent som Kværnerfossene, som kunne gi vann på en kornmølle. Opprinnelig lå mølla ved <a href="/wno/Kv%C3%A6rner_%28str%C3%B8k%29" title="Kværner (strøk)" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværner_(strøk)" wx:page_id="381464" id="wx147">Kværner</a> under <a href="/wno/Volin_g%C3%A5rd" title="Volin gård" wx:linktype="known" wx:pagename="Volin_gård" wx:page_id="384194" id="wx148">Volin gård</a>. Kornmølla omtales i et gavebrev fra hertug Håkon av Oslo, Oplandene og Færøyene. Det dreier seg om den samme Håkon som i 1299 ble kong <a href="/wno/H%C3%A5kon_V_Magnusson" title="Håkon V Magnusson" wx:linktype="known" wx:pagename="Håkon_V_Magnusson" wx:page_id="90302" id="wx149">Håkon V Magnusson</a> og som i den forbindelse flyttet Norges hovedstad fra <a href="/wno/Bergen" title="Bergen" wx:linktype="known" wx:pagename="Bergen" wx:page_id="95" id="wx150">Bergen</a> til den voksende byen ved Alnaoset.</p>

<p id="wx151">Ved elvene var leira god, og det første <a href="/wno/Teglverk" class="new" title="Teglverk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Teglverk" id="wx152">teglverket</a> med tilknytning til Alna ble anlagt nede på <a href="/wno/%C3%98ra" title="Øra" wx:linktype="known" wx:pagename="Øra" wx:page_id="457218" id="wx153">Øra</a> av hertug Håkon rundt <a href="/wno/1290" title="1290" wx:linktype="known" wx:pagename="1290" wx:page_id="5107" id="wx154">1290</a>, blant annet for å skaffe teglstein til utviding av <a href="/wno/Mariakirken" title="Mariakirken" wx:linktype="known" wx:pagename="Mariakirken" wx:page_id="77078" id="wx155">Mariakirken</a> med to 45 meter høye vesttårn.</p>

<p id="wx156">Fra <a href="/wno/1500-tallet" title="1500-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1500-tallet" wx:page_id="5616" id="wx157">1500-tallet</a> ble Alna kraftkilde for <a href="/wno/Oppgangssag" title="Oppgangssag" wx:linktype="known" wx:pagename="Oppgangssag" wx:page_id="164343" id="wx158">oppgangssager</a>, og på <a href="/wno/1700-tallet" title="1700-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1700-tallet" wx:page_id="5150" id="wx159">1700-tallet</a> var hele 10 sagbruk etablert fra Kværner til <a href="/wno/Grorud" title="Grorud" wx:linktype="known" wx:pagename="Grorud" wx:page_id="210903" id="wx160">Grorud</a>.</p>

<a id="Industrialiseringa_p.C3.A5_1800-tallet" name="Industrialiseringa_p.C3.A5_1800-tallet"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Industrialiseringa på 1800-tallet" id="wxsec10"><h3 id="wx161">Industrialiseringa på 1800-tallet</h3>

<p id="wx162">Flere branner og <a href="/wno/Flom" title="Flom" wx:linktype="known" wx:pagename="Flom" wx:page_id="89326" id="wx163">flommer</a> førte til at møllevirksomheten ved Kværner gård ble nedlagt i <a href="/wno/1852" title="1852" wx:linktype="known" wx:pagename="1852" wx:page_id="4639" id="wx164">1852</a>. Nedleggelsen bidro til at <a href="/wno/Oluf_Adelsten_Onsum" title="Oluf Adelsten Onsum" wx:linktype="known" wx:pagename="Oluf_Adelsten_Onsum" wx:page_id="330110" id="wx165">Oluf Adelsten Onsum</a> i 1853 grunnla det mekaniske verkstedet <a href="/wno/Kv%C3%A6rner_Brug" title="Kværner Brug" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværner_Brug" wx:page_id="341755" id="wx166">Kværner Brug</a> på Kværners gamle tomt øst i Lodalen. Kværner Brug (eller <a href="/wno/Kv%C3%A6rner_ASA" title="Kværner ASA" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværner_ASA" wx:page_id="22219" id="wx167">Kværner ASA</a> som bedriften het i seinere år) holdt stand i Lodalen til <a href="/wno/1999" title="1999" wx:linktype="known" wx:pagename="1999" wx:page_id="3526" id="wx168">1999</a>. I <a href="/wno/Svartdalsparken" title="Svartdalsparken" wx:linktype="known" wx:pagename="Svartdalsparken" wx:page_id="364873" id="wx169">Svartdalsparken</a> nederst i <a href="/wno/Svartdalen" title="Svartdalen" wx:linktype="known" wx:pagename="Svartdalen" wx:page_id="382896" id="wx170">Svartdalen</a> - like sørøst for krysset Enebakkveien / <a href="/wno/Arnljot_Gellines_vei" class="new" title="Arnljot Gellines vei" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Arnljot_Gellines_vei" id="wx171">Arnljot Gellines vei</a> der Alna i dag føres ned i et stort avløp - står et minnesmerke over Kværner Brug. Minnesmerket er en <a href="/wno/Vannkraftturbin" class="new" title="Vannkraftturbin" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Vannkraftturbin" id="wx172">vannkraftturbin</a>. Den gamle industribyen er <a href="/wno/OBOS" title="OBOS" wx:linktype="known" wx:pagename="OBOS" wx:page_id="52293" id="wx173">OBOS</a> i full gang med å forvandle til boligby, <a href="/wno/Kv%C3%A6rnerbyen" title="Kværnerbyen" wx:linktype="known" wx:pagename="Kværnerbyen" wx:page_id="356951" id="wx174">Kværnerbyen</a>.</p>

<p id="wx175">I 1862 anla Onsum <a href="/wno/Svendengen_teglverk" class="new" title="Svendengen teglverk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Svendengen_teglverk" id="wx176">Svendengen teglverk</a> noe vest for Kværner Brug, det vil si ved dagens NSB-haller i Lodalen. På samme tid ble <a href="/wno/Nyg%C3%A5rd_teglverk" class="new" title="Nygård teglverk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Nygård_teglverk" id="wx177">Nygård teglverk</a> anlagt øst for Kværnerfossene - nærmere bestemt på <a href="/wno/Etterstad" title="Etterstad" wx:linktype="known" wx:pagename="Etterstad" wx:page_id="164448" id="wx178">Etterstad</a>.</p>

<p id="wx179">Ved gangbrua tilknytta <a href="/wno/Bryn_stasjon" title="Bryn stasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Bryn_stasjon" wx:page_id="160813" id="wx180">Bryn stasjon</a> som ble åpnet i 1854, renner <a href="/wno/%C3%98stensj%C3%B8bekken" class="new" title="Østensjøbekken" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Østensjøbekken" id="wx181">Østensjøbekken</a> ut i Alna. Her går Alna i <a href="/wno/Brynsfossen" class="new" title="Brynsfossen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Brynsfossen" id="wx182">Brynsfossen</a>. Under andre halvdel av 1800-tallet vokste det fram en rekke virksomheter i området rundt <a href="/wno/Bryn_i_Oslo" title="Bryn i Oslo" wx:linktype="known" wx:pagename="Bryn_i_Oslo" wx:page_id="264220" id="wx183">Bryn</a> og Brynsfossen. <a href="/wno/Edanger_bryggeri" class="new" title="Edanger bryggeri" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Edanger_bryggeri" id="wx184">Edanger bryggeri</a>, seinere <a href="/wno/Akers_Bryggeri" class="new" title="Akers Bryggeri" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Akers_Bryggeri" id="wx185">Akers Bryggeri</a>, ble anlagt i <a href="/wno/1880-%C3%A5rene" title="1880-årene" wx:linktype="known" wx:pagename="1880-årene" wx:page_id="6271" id="wx186">1880-årene</a>. En mursteinsbygning med fabrikkpipe står fremdeles. I 1889 ble <a href="/wno/Johan_Petersens_lin_og_bommullsvarefabrikk" class="new" title="Johan Petersens lin og bommullsvarefabrikk" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Johan_Petersens_lin_og_bommullsvarefabrikk" id="wx187">Johan Petersens lin og bommullsvarefabrikk</a> etablert. Bedriften produserte blant annet senge- og dekketøy, blåtøysstoffer og skjortestoffer, og den mottok flere priser for sine produkter. Med utgangspunkt i <a href="/wno/Statens_vegvesen" title="Statens vegvesen" wx:linktype="known" wx:pagename="Statens_vegvesen" wx:page_id="39394" id="wx188">Statens vegvesens</a> nye bygg ved Brynsfossen renner Alna under den gamle fabrikken og viser elvas betydning som energikilde. Det ble også anlagt tre teglverk i området på denne tida. Ettersom industrien ved Alnas fossefall på Bryn vokste, spredte småhusbebyggelse seg fra Bryn stasjon og opp mot <a href="/wno/Sk%C3%B8yen" title="Skøyen" wx:linktype="known" wx:pagename="Skøyen" wx:page_id="46715" id="wx189">Skøyen</a> (nord) og <a href="/wno/H%C3%B8yenhall" title="Høyenhall" wx:linktype="known" wx:pagename="Høyenhall" wx:page_id="264222" id="wx190">Høyenhall</a>.</p>

<a id="Alnaelvens_venner" name="Alnaelvens_venner"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Alnaelvens venner" id="wxsec6"><h2 id="wx191">Alnaelvens venner</h2>

<p id="wx192"><a href="/wno/Oslo_Elveforum" class="new" title="Oslo Elveforum" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Oslo_Elveforum" id="wx193">Oslo Elveforum</a> og <a href="/wno/Alnaelvas_venner" class="new" title="Alnaelvas venner" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Alnaelvas_venner" id="wx194">Alnaelvas venner</a> er en organisasjon etablert i 1999 på initiativ fra stortingsrepresentant <a href="/wno/Lars_Rise" title="Lars Rise" wx:linktype="known" wx:pagename="Lars_Rise" wx:page_id="42248" id="wx195">Lars Rise</a> og tidligere folkevalgt i Oslo, <a href="/wno/Tor_Holtan-Hartwig" title="Tor Holtan-Hartwig" wx:linktype="known" wx:pagename="Tor_Holtan-Hartwig" wx:page_id="329876" id="wx196">Tor Holtan-Hartwig</a>. For Alna er medlemsorganisasjonen Alnaelvas venner dannet. Formålet er å få Oslos glemte elver og bekker fram i lyset igjen. Visjonen er at Alnaelva åpen og naturlig vil gli fra Alnsjøen og ut gjennom det nye kunstige vannspeilet gjenskapt i tilknytning til <a href="/wno/Middelalderparken" title="Middelalderparken" wx:linktype="known" wx:pagename="Middelalderparken" wx:page_id="300994" id="wx197">middelalderparken</a>.</p>

<a id="Litteratur" name="Litteratur"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Litteratur" id="wxsec7"><h2 id="wx198">Litteratur</h2>

<ul id="wx199">
<li id="wx200"><a href="/wno/Karsten_S%C3%B8lve_Nilsen" class="new" title="Karsten Sølve Nilsen" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Karsten_Sølve_Nilsen" id="wx201">Karsten Sølve Nilsen</a>
<p id="wx202">: <i id="wx203">ALNA (Loelva)</i>, <a href="/wno/Topografisk_forlag" class="new" title="Topografisk forlag" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Topografisk_forlag" id="wx204">Topografisk forlag</a>, Oslo 2005</p>
</li>
</ul>

<a id="Eksterne_lenker" name="Eksterne_lenker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Eksterne lenker" id="wxsec8"><h2 id="wx205">Eksterne lenker</h2>

<ul id="wx206">
<li id="wx207"><a href="http://www.alnaelva.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx208">Alnaelvas venner</a></li>

<li id="wx209"><a href="http://www.vann-og-avlopsetaten.oslo.kommune.no/vassdrag_og_fjord/vassdragene_i_oslo/alna/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx210">Alna. Vann- og avløpsetatens hjemmeside (lest 2.12.2007)</a></li>

<li id="wx211"><a href="http://www.friluftsetaten.oslo.kommune.no/elver/alna/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx212">Dyr og natur langs Alna. Friluftsetatens hjemmeside (lest 2.12.2007)</a></li>

<li id="wx213"><a href="http://www.plan-og-bygningsetaten.oslo.kommune.no/article99588-7991.html" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx214">Kommunedelplan for Alna miljøpark. Orientering om arbeidet. Plan- og bygningsetatens hjemmeside (lest 2.12.2007)</a></li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Alnaelva" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx215">Kategorier</a>: <span dir="ltr" id="wx216"><a href="/wno/Kategori:Elver_i_Oslo" title="Kategori:Elver i Oslo" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Elver_i_Oslo" wx:page_id="166766" id="wx217">Elver i Oslo</a></span> | <span dir="ltr" id="wx218"><a href="/wno/Kategori:Bydel_Alna" title="Kategori:Bydel Alna" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Bydel_Alna" wx:page_id="208404" id="wx219">Bydel Alna</a></span> | <span dir="ltr" id="wx220"><a href="/wno/Kategori:Bydel_Grorud" title="Kategori:Bydel Grorud" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Bydel_Grorud" wx:page_id="208416" id="wx221">Bydel Grorud</a></span> | <span dir="ltr" id="wx222"><a href="/wno/Kategori:Bydel_Gamle_Oslo" title="Kategori:Bydel Gamle Oslo" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Bydel_Gamle_Oslo" wx:page_id="205786" id="wx223">Bydel Gamle Oslo</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://nn.wikipedia.org/wiki/Alnaelva" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nn:Alnaelva" id="wx224">Norsk (nynorsk)</a></div>
</body>
<wx:templatearguments for="wx_t1"><wx:argument name="1">
<p id="wx225">Torstein Frogner</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t2"><wx:argument name="1">
<p id="wx226">Pål Giørtz</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
<wx:templatearguments for="wx_t3"><wx:argument name="1">
<p id="wx227">Pål Giørtz</p>
</wx:argument></wx:templatearguments>
</html>
