<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml" xmlns:wx="http://ilps.science.uva.nl/WikiXML/wx" xml:lang="no" lang="no">
<head>
<title>Animasjon</title>
<meta name="wx_namespace" content="0"/>
<meta name="wx_pagename" content="Animasjon"/>
<meta name="wx_page_id" content="83221"/>
</head>
<body>
<div id="wx_article">
<wx:section level="1" title="Animasjon" id="wxsec1"><h1 class="pagetitle" id="wx1">Animasjon</h1>

<div class="wx_image" wx:thumb="thumb" id="wx2"><a href="/wno/Bilde:Popeye-meets-sindbad.jpg" title="Amerikansk underholdningsindustri har siden 1920-tallet vært hovedleverandør av animasjonsfilmer til vestlig populærkultur. Her fra en Skipper'n-film fra 1936. Skipper'n var blant de første animasjonsfilmene som ble vist på norsk fjernsyn på 1960-tallet." wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Popeye-meets-sindbad.jpg" id="wx3"><img src="/wno/Bilde:Popeye-meets-sindbad.jpg" alt="Amerikansk underholdningsindustri har siden 1920-tallet vært hovedleverandør av animasjonsfilmer til vestlig populærkultur. Her fra en Skipper'n-film fra 1936. Skipper'n var blant de første animasjonsfilmene som ble vist på norsk fjernsyn på 1960-tallet." id="wx4"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx5"><a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx6">Amerikansk</a> <a href="/wno/Underholdning" title="Underholdning" wx:linktype="known" wx:pagename="Underholdning" wx:page_id="53856" id="wx7">underholdningsindustri</a>
<p id="wx8">har siden <a href="/wno/1920-tallet" title="1920-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1920-tallet" wx:page_id="16083" id="wx9">1920-tallet</a> vært hovedleverandør av animasjonsfilmer til vestlig populærkultur. Her fra en <a href="/wno/Skipper%27n" class="new" title="Skipper'n" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Skipper'n" id="wx10">Skipper'n</a>-film fra <a href="/wno/1936" title="1936" wx:linktype="known" wx:pagename="1936" wx:page_id="4546" id="wx11">1936</a>. Skipper'n var blant de første animasjonsfilmene som ble vist på norsk <a href="/wno/Fjernsyn" title="Fjernsyn" wx:linktype="known" wx:pagename="Fjernsyn" wx:page_id="5945" id="wx12">fjernsyn</a> på <a href="/wno/1960-tallet" title="1960-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1960-tallet" wx:page_id="5141" id="wx13">1960-tallet</a>.</p>
</div>
</div>

<p id="wx14">En <b id="wx15">animasjon</b> eller <b id="wx16">animasjonsfilm</b> er en <a href="/wno/Illusjon" title="Illusjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Illusjon" wx:page_id="321945" id="wx17">illusjon</a> av bevegelse som oppstår når en viser stillestående bilder fortløpende etter hverandre. Det er også fellesbetegnelsen for ulike <a href="/wno/Film" title="Film" wx:linktype="known" wx:pagename="Film" wx:page_id="279" id="wx18">film</a>- og visualiseringsteknikker som skaper et slikt synsbedrag eller inntrykk av liv og bevegelse. Animasjonsfilm kan også defineres som alle filmtyper som ikke er <a href="/wno/Realfilm" title="Realfilm" wx:linktype="known" wx:pagename="Realfilm" wx:page_id="345350" id="wx19">realfilm</a>, det vil si vanlige filmopptak av virkelige bevegelser. Betegnelsen brukes særlig som en samlebetegnelse for tradisjonelle tegne- og dokkefilmer samt filmer med utelukkende dataskapte figurer, miljøer og effekter.</p>

<div id="wx_toc"/>

<a id="Ordbakgrunn_og_andre_betydninger" name="Ordbakgrunn_og_andre_betydninger"/>
<wx:section level="2" title="Ordbakgrunn og andre betydninger" id="wxsec2"><h2 id="wx20">Ordbakgrunn og andre betydninger</h2>

<p id="wx21">Begrepet <i id="wx22">animasjon</i> i norsk kommer fra <a href="/wno/Engelsk_spr%C3%A5k" title="Engelsk språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Engelsk_språk" wx:page_id="361965" id="wx23">engelsk</a> og henger sammen med det <a href="/wno/Latin" title="Latin" wx:linktype="known" wx:pagename="Latin" wx:page_id="494005" id="wx24">latinske</a> ordet for <i id="wx25">sjel</i> (<i id="wx26">animatus</i> betyr «levende»). Animasjon kan derfor også bety «levendegjøring» og «besjeling» eller også «oppmuntring» og «tilskyndelse». Tidligere ble ofte samlebegrepet animasjonsfilm kalt <i id="wx27">trikkfilm</i> etter det <a href="/wno/Fransk_spr%C3%A5k" title="Fransk språk" wx:linktype="known" wx:pagename="Fransk_språk" wx:page_id="362019" id="wx28">franske</a> <i id="wx29">triquer</i> som betyr «å bedra».</p>

<a id="Bildehastighet_og_illusjon_av_bevegelse" name="Bildehastighet_og_illusjon_av_bevegelse"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Bildehastighet og illusjon av bevegelse" id="wxsec3"><h2 id="wx30">Bildehastighet og illusjon av bevegelse</h2>

<p id="wx31">Bildehastigheten er veldig viktig i etableringen av animasjon - det vil si bevegeliggjøring av ellers stillestående objekter. Ved å utnytte en svakhet for bevegelse i våre øyne kalt <i id="wx32">kritisk flimmerfusjon</i>, kan man ved å kjapt vise en sekvens med forskjellige <a href="/wno/Bilde" title="Bilde" wx:linktype="known" wx:pagename="Bilde" wx:page_id="16721" id="wx33">bilder</a> (ruter) av et objekt i jevn forflyttelse gi illusjonen av <a href="/wno/Bevegelse_%28fysikk%29" title="Bevegelse (fysikk)" wx:linktype="known" wx:pagename="Bevegelse_(fysikk)" wx:page_id="173661" id="wx34">bevegelse</a>.</p>

<p id="wx35">Man kan lage animasjon selv med under et bilde per sekund, og oppnår på den måten en slags «trafikklys-effekt». Men jo flere forskjellige bilder man klarer å vise per sekund, dess jevnere blir animasjonen. Kritisk flimmerfusjon, det vil si jevn animasjon, oppnås ved mellom 12 til 16 bilder per sekund. Kinofilm viser 24 bilder per sekund, men i realiteten vises hver kinoramme to ganger, noe som gir en reell hastighet på 48 bilder per sekund. Det samme gjelder for <a href="/wno/Video" title="Video" wx:linktype="known" wx:pagename="Video" wx:page_id="132975" id="wx36">video</a> hvor hver hele ramme vises 25 ganger per sekund, men hvor i det i realiteten bare er hvert halve bilde som vises hver for seg hvert femtiende-dels sekund på grunn av «interlacing» av videosignalet.</p>

<p id="wx37">Her er to eksempler på hvordan kritisk flimmerfusjon virker illustrert med animasjoner med forkjellige hastighet:</p>

<p id="wx38"><a href="/wno/Bilde:Animexample.gif" title="Image:Animexample.gif" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Animexample.gif" id="wx39"><img src="/wno/Bilde:Animexample.gif" alt="Image:Animexample.gif" id="wx40"/></a>Animasjon med 10 ruter per sekund.<br id="wx41"/>
<a href="/wno/Bilde:Animexample2.gif" title="Image:Animexample2.gif" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Animexample2.gif" id="wx42"><img src="/wno/Bilde:Animexample2.gif" alt="Image:Animexample2.gif" id="wx43"/></a>Animasjon med 2 ruter per sekund. Med 2 ruter per sekund vil betrakteren oppfatte hvert enkeltbilde.<br id="wx44"/>
</p>

<div class="wx_image" wx:align="left" wx:thumb="thumb" id="wx45"><a href="/wno/Bilde:Animexample3.png" title="De seks rutene som er brukt i animasjonseksemplene over" wx:linktype="image" wx:pagename="Bilde:Animexample3.png" id="wx46"><img src="/wno/Bilde:Animexample3.png" alt="De seks rutene som er brukt i animasjonseksemplene over" width="400" id="wx47"/></a> 

<div class="thumbcaption" id="wx48">
<p id="wx49">De seks rutene som er brukt i animasjonseksemplene over</p>
</div>
</div>

<br clear="all" id="wx50"/>
<a id="Typer_og_teknikker" name="Typer_og_teknikker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Typer og teknikker" id="wxsec4"><h2 id="wx51">Typer og teknikker</h2>

<p id="wx52">De vanligste typene animasjonsfilm er tegnefilm (tegnet animasjon), dokkefilm/<a href="/wno/Stop-motion" title="Stop-motion" wx:linktype="known" wx:pagename="Stop-motion" wx:page_id="412478" id="wx53">stop-motion</a> (av plastelinafigurer, papirfigurer og mer avanserte dukker som dem <a href="/wno/Ivo_Caprino" title="Ivo Caprino" wx:linktype="known" wx:pagename="Ivo_Caprino" wx:page_id="16552" id="wx54">Ivo Caprino</a> brukte), <a href="/wno/Dataanimasjon" title="Dataanimasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Dataanimasjon" wx:page_id="119075" id="wx55">data- eller computeranimasjon</a> (ofte også kalt <a href="/wno/CGI" title="CGI" wx:linktype="known" wx:pagename="CGI" wx:page_id="142675" id="wx56">CGI</a>, det vil si <i id="wx57">computer generated images</i>) eller kombinasjoner av disse. Animasjon omfatter også «bevegelig» <a href="/wno/Datagrafikk" title="Datagrafikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Datagrafikk" wx:page_id="179935" id="wx58">datagrafikk</a>, såkalt <a href="/wno/Dataanimasjon" title="Dataanimasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Dataanimasjon" wx:page_id="119075" id="wx59">dataanimasjon</a>. Andre animasjonsteknikker er blant annet «tweening» og <a href="/wno/Piksilasjon" title="Piksilasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Piksilasjon" wx:page_id="167218" id="wx60">piksilasjon</a>.</p>

<p id="wx61">De ulike animasjonsteknikkene blir ikke sjelden kombinert, også med <a href="/wno/Realfilm" title="Realfilm" wx:linktype="known" wx:pagename="Realfilm" wx:page_id="345350" id="wx62">realfilm</a>, for å oppnå forskjellige visuelle <a href="/wno/Illusjon" title="Illusjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Illusjon" wx:page_id="321945" id="wx63">illusjoner</a> og effekter.</p>

<a id="Tradisjonell_celle-animasjon" name="Tradisjonell_celle-animasjon"/>
<wx:section level="3" title="Tradisjonell celle-animasjon" id="wxsec10"><h3 id="wx64">Tradisjonell celle-animasjon</h3>

<p id="wx65">Produksjonsteknikkene for tegnefilm har utviklet seg mye de siste årtiene, og det lages sjelden en «ren» tegnefilm lenger – som regel er dataskapte effekter eller CGI involvert i filmer med store budsjetter. Før <a href="/wno/Celluloid" class="new" title="Celluloid" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Celluloid" id="wx66">celluloid</a>, gjennomsiktige ark av en slags plast, ble tatt i bruk, ble hver enkelttegning i sin helhet. Både den stillestående bakgrunnen og den «bevegelige» forgrunnen, ble da tegnet på nytt. Dette kan blant annet sees i eksperimentfilmen <i id="wx67">Gertie the Dinosaur</i> fra <a href="/wno/1914" title="1914" wx:linktype="known" wx:pagename="1914" wx:page_id="4566" id="wx68">1914</a> av amerikaneren <a href="/wno/Winsor_McCay" title="Winsor McCay" wx:linktype="known" wx:pagename="Winsor_McCay" wx:page_id="418356" id="wx69">Winsor McCay</a>, men også i andre <a href="/wno/Kortfilm" title="Kortfilm" wx:linktype="known" wx:pagename="Kortfilm" wx:page_id="83222" id="wx70">kortfilmer</a> som for eksempel er tegnet på tavler. Dette er meget tidkrevende, og en av løsningene som ble brukt kan ses i noen av de tidlige tegnefilmene om Felix the Cat, hvor bakgrunnen og figurene ble tegnet på forskjellige ark, og figurene deretter skåret ut fra papiret og plassert over bakgrunnen. Men tegnefilmen begynte ikke å ta av før man begynte å tegne figurene på plastark som kunne legges over bakgrunnen. Etter at animatørene hadde tegnet på papir, ble tegningene overført for hånd til plastarkene og deretter fargelagt på baksiden og til slutt festet på film.</p>

<p id="wx71">Slik celle-animasjon var en dyr prosess, og fra og med tegnefilmen <i id="wx72"><a href="/wno/101_dalmatinere" title="101 dalmatinere" wx:linktype="known" wx:pagename="101_dalmatinere" wx:page_id="358875" id="wx73">101 dalmatinere - en sjarmør i pels</a></i> som kom i <a href="/wno/1961" title="1961" wx:linktype="known" wx:pagename="1961" wx:page_id="4526" id="wx74">1961</a>, sluttet Disney å male av de originale blyantskissene for hånd, og tok i bruk <a href="/wno/Kopimaskin" class="new" title="Kopimaskin" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Kopimaskin" id="wx75">kopimaskiner</a> for å trykke dem direkte på celluloiden, en metode som ofte kalles for xerografiprosessen. De første årene var det kun mulig å trykke dem i svart, noe som var med på å bidra til at animasjonen fikk et mer <a href="/wno/Skisse" title="Skisse" wx:linktype="known" wx:pagename="Skisse" wx:page_id="274157" id="wx76">skisseaktig</a> og rufsete, men også mer levende preg over seg. Få år etter ble samtlige tegnefilmer verden over laget på denne måten.</p>

<p id="wx77">En lignende metode for å overføre animatørenes tegninger til celluloiden på kalt APT-prosessen (Animation Photo Transfer), ble benyttet i filmen <a href="/wno/Taran_og_Den_sorte_gryte" class="new" title="Taran og Den sorte gryte" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Taran_og_Den_sorte_gryte" id="wx78">Taran og Den sorte gryte</a> fra 1985. Tegningene ble først fotografert med høyoppløselig litografisk film og hvert bilde ble deretter fremkalt på hvert sitt plastark.</p>

<p id="wx79">Men film basert på celluloid og kamera var fremdeles relativt dyrt, og Disney-studioet tok på nytt i bruk teknologi som forenklet metodene. <i id="wx80"><a href="/wno/Den_lille_havfruen_%28film%29" title="Den lille havfruen (film)" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_lille_havfruen_(film)" wx:page_id="164261" id="wx81">Den lille havfruen</a></i> var den siste filmen fra Disney som benyttet seg av de tradisjonelle teknikkene. Deres neste film, <i id="wx82"><a href="/wno/Bernard_og_Bianca_i_Australia" class="new" title="Bernard og Bianca i Australia" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Bernard_og_Bianca_i_Australia" id="wx83">Bernard og Bianca i Australia</a></i>, ble laget ved at karakterene (og bakgrunnene) ble scannet direkte inn i en computer, hvor de ble fargelagt digitalt og filmen til slutt printet ut direkte på film. Dette var både billigere og raskere og betød i tillegg nye muligheter for å legge inn effekter. Også her fulgte alle andre studioer snart etter.</p>

<p id="wx84">I dag er det også blitt mulig å lage tegnefilm selv uten <a href="/wno/Papir" title="Papir" wx:linktype="known" wx:pagename="Papir" wx:page_id="16896" id="wx85">papir</a>, hvor man tegner direkte på dataskjermen, en metode som Disney vil ta i bruk i sin kommende tegnefilm kalt <i id="wx86">The Princess and the Frog</i>.</p>

<a id="Stop-motion" name="Stop-motion"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Stop-motion" id="wxsec11"><h3 id="wx87">Stop-motion</h3>

<p id="wx88">Andre teknikker er blant annet den såkalte <i id="wx89"><a href="/wno/Stop-motion" title="Stop-motion" wx:linktype="known" wx:pagename="Stop-motion" wx:page_id="412478" id="wx90">stop-motion-teknikken</a></i> der en bruker virkelige gjenstander som en flytter og avfotograferer bilde for bilde. Denne effekten brukes særlig i animasjon av dukker, leire- eller plastillinafigurer og ved <i id="wx91">cut-out-animasjon</i>. Innen cut-out animasjon er tegningene bygd opp av av løse, flate papirbiter som flyttes litt mellom hvert stillbildeopptak.</p>

<a id="Dataanimasjon" name="Dataanimasjon"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Dataanimasjon" id="wxsec12"><h3 id="wx92">Dataanimasjon</h3>

<p id="wx93">Ved hjelp av datamaskiner lages det tredimensjonale visuelle modeller av karakterer, objekter og omgivelser som deretter via programmer manipuleres på noenlunde tilsvarende måte som det gjøres ved stop-motion, selv om manipuleringsmetodene er vidt forskjellige og byr på langt større muligheter.</p>

<p id="wx94">Dataanimasjon er i stor grad bygget på "key frames" eller "nøkler" som kontrollerer stillingen til objektene ved et definert tidspunkt. Dette gjør programmet i stand til å beregne bevegelsen mellom nøklene. Bevegelsene er glattere enn det som er mulig å få til ved stop-motion.</p>

<p id="wx95">Det kan ta lang tid å lære seg et 3D program skikkelig, men det finnes også enklere 2D programmer med strekfigurer som bygger på de samme prinsippene.</p>

<a id="Realfilm_og_animasjon" name="Realfilm_og_animasjon"/>
</wx:section><wx:section level="3" title="Realfilm og animasjon" id="wxsec13"><h3 id="wx96">Realfilm og animasjon</h3>

<p id="wx97"><a href="/wno/Spesialeffekt" title="Spesialeffekt" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesialeffekt" wx:page_id="345343" id="wx98">Spesialeffekter</a> i film og lek med realfilmen begynte svært tidlig i filmhistorien da den fotografiske teknikken med «levende bilder» og de visuelle effektene ofte var like viktige som selve innholdet og historien. Et kjent eksempel er <a href="/wno/Georges_M%C3%A9li%C3%A8s" title="Georges Méliès" wx:linktype="known" wx:pagename="Georges_Méliès" wx:page_id="464769" id="wx99">Georges Méliès</a>' <a href="/wno/Kortfilm" title="Kortfilm" wx:linktype="known" wx:pagename="Kortfilm" wx:page_id="83222" id="wx100">kortfilm</a> <i id="wx101"><a href="/wno/Reisen_til_m%C3%A5nen" title="Reisen til månen" wx:linktype="known" wx:pagename="Reisen_til_månen" wx:page_id="153548" id="wx102">Reisen til månen</a></i> (<i id="wx103">Le Voyage dans la lune</i>) fra <a href="/wno/1902" title="1902" wx:linktype="known" wx:pagename="1902" wx:page_id="4575" id="wx104">1902</a> der <a href="/wno/Jules_Verne" title="Jules Verne" wx:linktype="known" wx:pagename="Jules_Verne" wx:page_id="34781" id="wx105">Jules Vernes</a> fantastiske historie delvis gjengis som animasjon.</p>

<p id="wx106">I <a href="/wno/1915" title="1915" wx:linktype="known" wx:pagename="1915" wx:page_id="4565" id="wx107">1915</a> utviklet animasjonsfilmpioneren <a href="/wno/Max_Fleischer" class="new" title="Max Fleischer" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Max_Fleischer" id="wx108">Max Fleischer</a> <a href="/wno/Rotoskop" class="new" title="Rotoskop" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Rotoskop" id="wx109">rotoskopet</a> for å kunne tegne av realfilm med virkelige skuespillere og gjenstander bilde for bilde og dermed lage mer virkelighetstro bevegelser i en tegnefilm. Apparatet og teknikken ble blant annet brukt for å tegne <a href="/wno/Sn%C3%B8hvit" title="Snøhvit" wx:linktype="known" wx:pagename="Snøhvit" wx:page_id="79282" id="wx110">Snøhvit</a>-figuren i <a href="/wno/Walt_Disney" title="Walt Disney" wx:linktype="known" wx:pagename="Walt_Disney" wx:page_id="14369" id="wx111">Walt Disneys</a> tegnefilm <a href="/wno/Snehvit_og_de_syv_dverger" title="Snehvit og de syv dverger" wx:linktype="known" wx:pagename="Snehvit_og_de_syv_dverger" wx:page_id="124025" id="wx112">Snehvit og de syv dverger</a> fra <a href="/wno/1937" title="1937" wx:linktype="known" wx:pagename="1937" wx:page_id="4545" id="wx113">1937</a>.</p>

<p id="wx114">Flere filmer inneholder scener der realfilm er blandet med animasjonsfilm slik at levende skuespillere kan samhandle med animerte figurer. Dette gjelder for eksempel Disneys <i id="wx115"><a href="/wno/Mary_Poppins" title="Mary Poppins" wx:linktype="known" wx:pagename="Mary_Poppins" wx:page_id="256977" id="wx116">Mary Poppins</a></i> fra <a href="/wno/1963" title="1963" wx:linktype="known" wx:pagename="1963" wx:page_id="4524" id="wx117">1963</a> og <i id="wx118"><a href="/wno/Hvem_lurte_Roger_Rabbit%3F" title="Hvem lurte Roger Rabbit?" wx:linktype="known" wx:pagename="Hvem_lurte_Roger_Rabbit?" wx:page_id="430055" id="wx119">Hvem lurte Roger Rabbit?</a></i> fra <a href="/wno/1988" title="1988" wx:linktype="known" wx:pagename="1988" wx:page_id="1270" id="wx120">1988</a>. I enda flere <a href="/wno/Spillefilm" title="Spillefilm" wx:linktype="known" wx:pagename="Spillefilm" wx:page_id="57850" id="wx121">spillefilmer</a> er realfilm blitt kombinert med animasjon av tredimensjonale objekter i stop-motion-teknikk. Denne teknikken kan brukes for å skape liv i fantasivesener og <a href="/wno/Monster" title="Monster" wx:linktype="known" wx:pagename="Monster" wx:page_id="120642" id="wx122">monstre</a> eller for å oppnå andre spesialeffekter. Klassiske eksempler er <i id="wx123"><a href="/wno/King_Kong" title="King Kong" wx:linktype="known" wx:pagename="King_Kong" wx:page_id="88083" id="wx124">King Kong</a></i> fra <a href="/wno/1933" title="1933" wx:linktype="known" wx:pagename="1933" wx:page_id="4549" id="wx125">1933</a> der scener med kjempegorillaen er utført som dokkefilm og klippes inn mellom realfilm-opptakene ellers i filmen, og eventyrfilmen <i id="wx126"><a href="/wno/The_7th_Voyage_of_Sinbad" class="new" title="The 7th Voyage of Sinbad" wx:linktype="unknown" wx:pagename="The_7th_Voyage_of_Sinbad" id="wx127">The 7th Voyage of Sinbad</a></i> fra <a href="/wno/1958" title="1958" wx:linktype="known" wx:pagename="1958" wx:page_id="4529" id="wx128">1958</a> der virkelige skuespillerne tilsynelatende slåss mot en rekke monstre i en teknikk som ble markedsført som <i id="wx129">dynamation</i>.</p>

<p id="wx130">Fra <a href="/wno/1990-tallet" title="1990-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1990-tallet" wx:page_id="5144" id="wx131">1990-tallet</a> har <a href="/wno/Dataanimasjon" title="Dataanimasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Dataanimasjon" wx:page_id="119075" id="wx132">dataanimasjon</a> (<a href="/wno/CGI" title="CGI" wx:linktype="known" wx:pagename="CGI" wx:page_id="142675" id="wx133">CGI</a>) stadig oftere inngått sammen med realfilm i vanlige <a href="/wno/Spillefilm" title="Spillefilm" wx:linktype="known" wx:pagename="Spillefilm" wx:page_id="57850" id="wx134">spillefilmer</a>. En av de tidlige filmene med denne teknikken var actioneventyret <i id="wx135"><a href="/wno/Jurassic_Park" title="Jurassic Park" wx:linktype="known" wx:pagename="Jurassic_Park" wx:page_id="151530" id="wx136">Jurassic Park</a></i> fra <a href="/wno/1993" title="1993" wx:linktype="known" wx:pagename="1993" wx:page_id="1306" id="wx137">1993</a> der «levende» dinosaurer løper gjennom landskapet med virkelige skuespillere. En variant av CGI er <a href="/wno/Motion_capture" class="new" title="Motion capture" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Motion_capture" id="wx138">motion capture</a>-teknikken, på engelsk også kalt <i id="wx139">motion tracking</i> eller forkortet <i id="wx140">mocap</i>, der bevegelsene hos en virkelig person blir registrert digitalt for deretter å bli overført til en dataskapt figur som dermed får livaktige bevegelser. Teknikken brukes både i <a href="/wno/Dataspill" title="Dataspill" wx:linktype="known" wx:pagename="Dataspill" wx:page_id="241236" id="wx141">dataspill</a> og i filmer, for eksempel i filmene om <a href="/wno/Ringenes_herre_%28film%29" title="Ringenes herre (film)" wx:linktype="known" wx:pagename="Ringenes_herre_(film)" wx:page_id="381196" id="wx142">Ringenes Herre</a> der en levende skuespiller spilte bevegelsene til den dataskapte <a href="/wno/Gollum" title="Gollum" wx:linktype="known" wx:pagename="Gollum" wx:page_id="54718" id="wx143">Gollum</a>.</p>

<p id="wx144">Blandingsformene med dataanimasjon og tradisjonell film blir oftest betegnet som realfilm.</p>

<a id="Popul.C3.A6re_animasjonsfilmer" name="Popul.C3.A6re_animasjonsfilmer"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Populære animasjonsfilmer" id="wxsec5"><h2 id="wx145">Populære animasjonsfilmer</h2>

<p id="wx146">Det er en lang rekke populære animasjonsfilmer i filmhistorien. Den første helaftens tegnefilmen var det <a href="/wno/USA" title="USA" wx:linktype="known" wx:pagename="USA" wx:page_id="14639" id="wx147">amerikanske</a> <a href="/wno/Walt_Disney_Studios" title="Walt Disney Studios" wx:linktype="known" wx:pagename="Walt_Disney_Studios" wx:page_id="146456" id="wx148">Walt Disney Studios</a>' versjon av <a href="/wno/Sn%C3%B8hvit" title="Snøhvit" wx:linktype="known" wx:pagename="Snøhvit" wx:page_id="79282" id="wx149">Snøhvit</a> fra <a href="/wno/1937" title="1937" wx:linktype="known" wx:pagename="1937" wx:page_id="4545" id="wx150">1937</a>.</p>

<p id="wx151">I <a href="/wno/1995" title="1995" wx:linktype="known" wx:pagename="1995" wx:page_id="1291" id="wx152">1995</a> kom den første helaftens animasjonsfilmen i teknikken <i id="wx153"><a href="/wno/Dataanimasjon" title="Dataanimasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Dataanimasjon" wx:page_id="119075" id="wx154">dataanimasjon</a></i>, nemlig <a href="/wno/Toy_Story" title="Toy Story" wx:linktype="known" wx:pagename="Toy_Story" wx:page_id="142670" id="wx155">Toy Story</a>. Animasjonsteknikken er særlig brukt i barnefilmer, men også i reklamefilmer og for å oppnå forskjellige spesialeffekter i realfilmer.</p>

<a id="Kjente_animasjonsfilmfigurer" name="Kjente_animasjonsfilmfigurer"/>
<wx:section level="4" title="Kjente animasjonsfilmfigurer" id="wxsec14"><h4 id="wx156">Kjente animasjonsfilmfigurer</h4>

<p id="wx157">Det er en lang liste av figurer som opprinnelig kommer fra populære animasjonsfilmer og som siden har blitt kjente figurer i <a href="/wno/Popul%C3%A6rkultur" title="Populærkultur" wx:linktype="known" wx:pagename="Populærkultur" wx:page_id="256966" id="wx158">populærkulturen</a>. Dette gjelder blant annet <a href="/wno/Mikke_Mus" title="Mikke Mus" wx:linktype="known" wx:pagename="Mikke_Mus" wx:page_id="16743" id="wx159">Mikke Mus</a>, <a href="/wno/Donald_Duck" title="Donald Duck" wx:linktype="known" wx:pagename="Donald_Duck" wx:page_id="3479" id="wx160">Donald Duck</a>, <a href="/wno/Hakke_hakkespett" title="Hakke hakkespett" wx:linktype="known" wx:pagename="Hakke_hakkespett" wx:page_id="286493" id="wx161">Hakke hakkespett</a>, <a href="/wno/Tom_og_Jerry" title="Tom og Jerry" wx:linktype="known" wx:pagename="Tom_og_Jerry" wx:page_id="256961" id="wx162">Tom og Jerry</a> og <a href="/wno/Skipper%27n" class="new" title="Skipper'n" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Skipper'n" id="wx163">Skipper'n</a> fra klassiske, amerikanske tegnefilmstudioer som <a href="/wno/The_Walt_Disney_Company" title="The Walt Disney Company" wx:linktype="known" wx:pagename="The_Walt_Disney_Company" wx:page_id="14371" id="wx164">The Walt Disney Company</a>, <a href="/wno/Warner_Bros." title="Warner Bros." wx:linktype="known" wx:pagename="Warner_Bros." wx:page_id="76065" id="wx165">Warner Bros.</a>, <a href="/wno/Max_Schlesinger" class="new" title="Max Schlesinger" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Max_Schlesinger" id="wx166">Max Schlesinger</a> og <a href="/wno/Hanna_Barbera" class="new" title="Hanna Barbera" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Hanna_Barbera" id="wx167">Hanna Barbera</a>, som alle lagde flere seriefilmer med de samme figurene. I nyere tid gjelder dette foruten strømmen av figurer fra Disneys og andre store studioers animasjonsfilmer for kino, også skikkelser fra en mengde TV-serier både for barn og voksne, for eksempel <a href="/wno/Mummitrollet" title="Mummitrollet" wx:linktype="known" wx:pagename="Mummitrollet" wx:page_id="15416" id="wx168">Mummitrollet</a>, <a href="/wno/The_Simpsons" title="The Simpsons" wx:linktype="known" wx:pagename="The_Simpsons" wx:page_id="25656" id="wx169">The Simpsons</a> og <a href="/wno/South_Park" title="South Park" wx:linktype="known" wx:pagename="South_Park" wx:page_id="108040" id="wx170">South Park</a>.</p>

<a id="Norsk_animasjon" name="Norsk_animasjon"/>
</wx:section></wx:section><wx:section level="2" title="Norsk animasjon" id="wxsec6"><h2 id="wx171">Norsk animasjon</h2>

<p id="wx172">I Norge har særlig <a href="/wno/Ivo_Caprino" title="Ivo Caprino" wx:linktype="known" wx:pagename="Ivo_Caprino" wx:page_id="16552" id="wx173">Ivo Caprino</a> og hans studio arbeidet med sjangeren. Deres første korte dokkefilmer kom på slutten av 1940-tallet.</p>

<p id="wx174">Den første helaftens animasjonsfilmen som ble produsert i Norge var dokkefilmen «<a href="/wno/Fl%C3%A5klypa_Grand_Prix" title="Flåklypa Grand Prix" wx:linktype="known" wx:pagename="Flåklypa_Grand_Prix" wx:page_id="57593" id="wx175">Flåklypa Grand Prix</a>». Dette er også den norske filmen som har fått størst seertall i Norge.</p>

<p id="wx176">Den første helaftens tegnefilmen som ble produsert i Norge var «<a href="/wno/Solan%2C_Ludvig_og_Gurin_med_reverompa" title="Solan, Ludvig og Gurin med reverompa" wx:linktype="known" wx:pagename="Solan,_Ludvig_og_Gurin_med_reverompa" wx:page_id="25532" id="wx177">Solan, Ludvig og Gurin med reverompa</a>» bygget på <a href="/wno/Kjell_Aukrust" title="Kjell Aukrust" wx:linktype="known" wx:pagename="Kjell_Aukrust" wx:page_id="19090" id="wx178">Kjell Aukrusts</a> figurer. I hovedrollene finner vi <a href="/wno/Solan" class="new" title="Solan" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Solan" id="wx179">Solan</a> og <a href="/wno/Ludvig" title="Ludvig" wx:linktype="known" wx:pagename="Ludvig" wx:page_id="157594" id="wx180">Ludvig</a> som også var med i «Flåklypa Grand Prix».</p>

<a id="National_Film_Board_of_Canada" name="National_Film_Board_of_Canada"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="National Film Board of Canada" id="wxsec7"><h2 id="wx181">National Film Board of Canada</h2>

<p id="wx182">Når det gjelder mer eksperimentelle animasjonsfilmer har særlig produksjonsselskapet <a href="/wno/National_Film_Board_of_Canada" class="new" title="National Film Board of Canada" wx:linktype="unknown" wx:pagename="National_Film_Board_of_Canada" id="wx183">National Film Board of Canada</a> utmerket seg med en mengde morsomme og interessante kortfilmer i mange teknikker. Der jobbet blant andre skotskfødte <a href="/wno/Norman_McLaren" class="new" title="Norman McLaren" wx:linktype="unknown" wx:pagename="Norman_McLaren" id="wx184">Norman McLaren</a> som lagde banebrytende eksperimentfilmer fra <a href="/wno/1930-tallet" title="1930-tallet" wx:linktype="known" wx:pagename="1930-tallet" wx:page_id="5138" id="wx185">1930-tallet</a> og framover og som er den mestvinnende animatøren i historien. Også den norske illustratøren <a href="/wno/Torill_Kove" title="Torill Kove" wx:linktype="known" wx:pagename="Torill_Kove" wx:page_id="187650" id="wx186">Torill Kove</a> samarbeidet med National Film Board (NFB) om sin <a href="/wno/Oscar" title="Oscar" wx:linktype="known" wx:pagename="Oscar" wx:page_id="32471" id="wx187">oscarvinnende</a> <i id="wx188"><a href="/wno/Den_danske_dikteren" title="Den danske dikteren" wx:linktype="known" wx:pagename="Den_danske_dikteren" wx:page_id="286919" id="wx189">Den danske dikteren</a></i>.</p>

<a id="Se_ogs.C3.A5" name="Se_ogs.C3.A5"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Se også" id="wxsec8"><h2 id="wx190">Se også</h2>

<ul id="wx191">
<li id="wx192"><a href="/wno/Spesialeffekter_i_film" title="Spesialeffekter i film" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesialeffekter_i_film" wx:page_id="321556" id="wx193">Spesialeffekter i film</a></li>

<li id="wx194"><a href="/wno/Kategori:Animasjonsfilmer" title="Kategori:Animasjonsfilmer" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Animasjonsfilmer" wx:page_id="57594" id="wx195">Animasjonsfilmer på norsk Wikipedia</a></li>

<li id="wx196"><a href="/wno/Kategori:Tegnefilmskapere" title="Kategori:Tegnefilmskapere" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Tegnefilmskapere" wx:page_id="16259" id="wx197">Tegnefilmskapere på norsk Wikipedia</a></li>

<li id="wx198"><a href="/wno/Filledukkefysikk" title="Filledukkefysikk" wx:linktype="known" wx:pagename="Filledukkefysikk" wx:page_id="430108" id="wx199">Filledukkefysikk</a></li>
</ul>

<a id="Eksterne_lenker" name="Eksterne_lenker"/>
</wx:section><wx:section level="2" title="Eksterne lenker" id="wxsec9"><h2 id="wx200">Eksterne lenker</h2>

<ul id="wx201">
<li id="wx202"><a href="http://www.norskanimasjon.no/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx203">Foreningen For Animert Film</a></li>

<li id="wx204"><a href="http://www.cutoutpro.com/" class="external text" wx:linktype="external" rel="nofollow" id="wx205">Cutout Pro Stickman - Program for 2D animasjon</a></li>
</ul>
</wx:section></wx:section></div>
<div id="wx_categorylinks">
<a href="/wno/index.php?title=Spesial:Categories&amp;article=Animasjon" title="Spesial:Categories" wx:linktype="known" wx:pagename="Spesial:Categories" id="wx206">Kategori</a>: <span dir="ltr" id="wx207"><a href="/wno/Kategori:Animasjon" title="Kategori:Animasjon" wx:linktype="known" wx:pagename="Kategori:Animasjon" wx:page_id="93980" id="wx208">Animasjon</a></span></div>
<div id="wx_languagelinks">
Andre språk: <a href="http://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%B1%D8%B3%D9%88%D9%85_%D9%85%D8%AA%D8%AD%D8%B1%D9%83%D8%A9" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ar:رسوم_متحركة" id="wx209">العربية</a> | <a href="http://bs.wikipedia.org/wiki/Animacija" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bs:Animacija" id="wx210">Bosanski</a> | <a href="http://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bg:Анимация" id="wx211">Български</a> | <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Animaci%C3%B3" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ca:Animació" id="wx212">Català</a> | <a href="http://cs.wikipedia.org/wiki/Animace" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="cs:Animace" id="wx213">Česky</a> | <a href="http://da.wikipedia.org/wiki/Animation" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="da:Animation" id="wx214">Dansk</a> | <a href="http://de.wikipedia.org/wiki/Animation" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="de:Animation" id="wx215">Deutsch</a> | <a href="http://et.wikipedia.org/wiki/Animatsioon" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="et:Animatsioon" id="wx216">Eesti</a> | <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Animation" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="en:Animation" id="wx217">English</a> | <a href="http://es.wikipedia.org/wiki/Animaci%C3%B3n" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="es:Animación" id="wx218">Español</a> | <a href="http://eo.wikipedia.org/wiki/Animacio" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="eo:Animacio" id="wx219">Esperanto</a> | <a href="http://fa.wikipedia.org/wiki/%D9%BE%D9%88%DB%8C%D8%A7%D9%86%D9%85%D8%A7%DB%8C%DB%8C" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fa:پویانمایی" id="wx220">فارسی</a> | <a href="http://fr.wikipedia.org/wiki/Animation" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fr:Animation" id="wx221">Français</a> | <a href="http://gl.wikipedia.org/wiki/Animaci%C3%B3n" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="gl:Animación" id="wx222">Galego</a> | <a href="http://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%95%A0%EB%8B%88%EB%A9%94%EC%9D%B4%EC%85%98" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ko:애니메이션" id="wx223">한국어</a> | <a href="http://hr.wikipedia.org/wiki/Animacija" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="hr:Animacija" id="wx224">Hrvatski</a> | <a href="http://id.wikipedia.org/wiki/Animasi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="id:Animasi" id="wx225">Bahasa Indonesia</a> | <a href="http://is.wikipedia.org/wiki/Teiknimynd" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="is:Teiknimynd" id="wx226">Íslenska</a> | <a href="http://it.wikipedia.org/wiki/Animazione" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="it:Animazione" id="wx227">Italiano</a> | <a href="http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%90%D7%A0%D7%99%D7%9E%D7%A6%D7%99%D7%94" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="he:אנימציה" id="wx228">עברית</a> | <a href="http://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%90%E1%83%9C%E1%83%98%E1%83%9B%E1%83%90%E1%83%AA%E1%83%98%E1%83%90" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ka:ანიმაცია" id="wx229">ქართული</a> | <a href="http://lv.wikipedia.org/wiki/Multiplik%C4%81cija" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="lv:Multiplikācija" id="wx230">Latviešu</a> | <a href="http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%98%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="mk:Анимација" id="wx231">Македонски</a> | <a href="http://ml.wikipedia.org/wiki/%E0%B4%85%E0%B4%A8%E0%B4%BF%E0%B4%AE%E0%B5%87%E0%B4%B7%E0%B4%A8%E0%B5%8D%E2%80%8D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ml:അനിമേഷന്‍" id="wx232">മലയാളം</a> | <a href="http://ms.wikipedia.org/wiki/Animasi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ms:Animasi" id="wx233">Bahasa Melayu</a> | <a href="http://nl.wikipedia.org/wiki/Animatie" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="nl:Animatie" id="wx234">Nederlands</a> | <a href="http://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%A2%E3%83%8B%E3%83%A1%E3%83%BC%E3%82%B7%E3%83%A7%E3%83%B3" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ja:アニメーション" id="wx235">日本語</a> | <a href="http://pt.wikipedia.org/wiki/Anima%C3%A7%C3%A3o" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="pt:Animação" id="wx236">Português</a> | <a href="http://ro.wikipedia.org/wiki/Anima%C5%A3ie" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ro:Animaţie" id="wx237">Română</a> | <a href="http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ru:Мультипликация" id="wx238">Русский</a> | <a href="http://sq.wikipedia.org/wiki/Animimi" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sq:Animimi" id="wx239">Shqip</a> | <a href="http://simple.wikipedia.org/wiki/Animation" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="simple:Animation" id="wx240">Simple English</a> | <a href="http://sl.wikipedia.org/wiki/Animacija" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sl:Animacija" id="wx241">Slovenščina</a> | <a href="http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%98%D0%B0" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sr:Анимација" id="wx242">Српски / Srpski</a> | <a href="http://fi.wikipedia.org/wiki/Animaatio" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="fi:Animaatio" id="wx243">Suomi</a> | <a href="http://sv.wikipedia.org/wiki/Animering" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="sv:Animering" id="wx244">Svenska</a> | <a href="http://ta.wikipedia.org/wiki/%E0%AE%87%E0%AE%AF%E0%AE%99%E0%AF%8D%E0%AE%95%E0%AF%81%E0%AE%AA%E0%AE%9F%E0%AE%AE%E0%AF%8D" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="ta:இயங்குபடம்" id="wx245">தமிழ்</a> | <a href="http://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B9%81%E0%B8%AD%E0%B8%99%E0%B8%B4%E0%B9%80%E0%B8%A1%E0%B8%8A%E0%B8%B1%E0%B8%99" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="th:แอนิเมชัน" id="wx246">ไทย</a> | <a href="http://tr.wikipedia.org/wiki/Animasyon" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="tr:Animasyon" id="wx247">Türkçe</a> | <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="uk:Анімація" id="wx248">Українська</a> | <a href="http://bat-smg.wikipedia.org/wiki/Molt%C4%97pl%C4%97kac%C4%97j%C4%97" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="bat-smg:Moltėplėkacėjė" id="wx249">Žemaitėška</a> | <a href="http://zh.wikipedia.org/wiki/%E5%8A%A8%E7%94%BB" class="external" wx:linktype="interwiki" wx:pagename="zh:动画" id="wx250">中文</a></div>
</body>
</html>
